135 



metalliska glansen, sasom forf. anmarki hos C. chlo' 

 ris. Forf., som haft lillfalle att noggrannl foija me- 

 tamorfosen af C. nohilis, har blifvit ofverlygad om 

 att den af Paykull, sasom egen art beskrlfna C. vi- 

 ridula endasl utgor nyklackta ocli icke fullt fargade 

 exemplar af den forstnamda. C. seraphina Menelr. 

 och Hahlitziae Fischer anser forf. afven tillhora samma 

 art. Stell. Ent. Zeit. 1844, p. 206, 241, 270, 1846. 

 pag. 359. 



Klingelhoffer formodar att den olika fargteck- 

 ningen hos bada varieteterna af Cassida murraea 

 harror af den forandring saflen undergSr i den vaxt 

 hvaraf larverna hemta sin foda. Stelf. Entom. Zeit. 

 1846, p. 26. 



Atskilliga tillagg hafva af Huber blifvit gjorda 

 till hans forut utgifna afhandling rorande nagra Cas- 

 sidae-arlers metamorfos. Mem. de Geneve. XI, p. 177, 



Letzner har beskrifvit flera varieteler af Chry- 

 somela collaris och anser Chr. salicis P'abr. endas( 

 vara en varietet af den forstnamda. Arbeit, und 

 Verand. d. Schles. Gesellsch. 1844, p. 69. 



Nya arter Chrysomelariae aro Chrys. viridana 

 Oahl. fran Sardinien, mixta Ziegl. fran Sodra Frank- 

 rike, distincta Dej. formodligen fran sistnamde land. 

 Ch7\ Megerlei ar endast en forandring af C. cerealis; 

 C, hicolor Kiister fran Grekland och Dalmatien ar 

 icke samma med C. hicolor F., hvilken sednare ar 

 varielet af regalis 01 i v. Den forra ar C. vernalis 

 Brulle, Kiister, Kafer Europ. — Chry somela perfo- 

 rata, Caschmirensis, specuUfera, Phaedon nigromacu- 

 latum fran Kaschmir. Kollar och Rfdtenbacher v. 

 Hiig. Kaschm. p. 557, 562. Chrys. H punctata F,, 

 som hiir till slagtet Podontia Dalm., fores af dessa 

 forf.. till slagtet Gonioctena, med den anmarkning att 

 emellan dessa bada genera icke finnes nagon vasentlig 

 skillnad. Erichsqn har likval hos Gonioctena upptackt 



