156 



anlalel af de iigg, som laggas af hvarje art. Eupve- 

 pia Caja lagger vanligen 250, hvilket anses utgora 

 Fjariiars etl medellal. Hvad fjaril-Iarverna betraffa yttra forf. 

 '^^''"' derom hufvudsakligen: alt de alia aro forsedda med 

 ett tydligt, af hornsubslans bildadt hiifvud, sate for 

 ogonen, palperna och den af ett bestamdt antal or- 

 ganer bestaende munnen. Hos alia larver delas huf- 

 vudel i tva delar genom en langs efter gaende fcira 

 (sulcus intermedius). De benamnas halfklot (Jiaemis- 

 phaeria capitis). For de mSngfaldiga olikheterna i 

 formen af larvernas hufvud skulle bar blifva for vid- 

 lyftigt alt redogora. Forf. anse onskligt alt vid spe- 

 ciella beskrifningar uppmarksamheten noggrannt fastes 

 pa alia befinlliga skiljaktigheter. Inom manga fa- 

 miljer ar formen af larvernas hufvud sardeles karak- 

 leristisk och for systematiken af storvigt, t. ex. bland 

 Geometrae , hos hvilka forekomma sma och stora, 

 rundade, hjertformiga, fyrkanliga och framtill tvart 

 afhuggna hufvuden o. s. v. Markliga afvikelser i 

 formen af en sa vigtig kroppsdel hantyda alltid en- 

 ligt forfattarnes formenande pa generiska skillnader. 

 , Larvernas valsformiga kropp ar 12-Iedad. Tydlighe- 

 ten af segmenterna, deras mer eller mindre afstand 

 fran hvarandra och deras inbordes forhallande i stor- 

 lek aro underkastade de storsta olikheter. Hos mSnga 

 Geometer-larver iiro de mellersta segmenterna ovan- 

 ligt l^nga och skillnaden sa omarklig, alt man med 

 moda kan upptacka densamma. Vanligtvis afviker 

 den sista ringen mer, nasi den sista i ringare grad, 

 frcin den vanliga formen. Denj sistnamde, eller den 

 ll:te, ar oftast af alia den ijockaste och merendels 

 besatt med elt horn, (Sphinx) en knol (Notodonta), en 

 tapp, (Gastropacha) en v^rta (Pygaera) eller en hSiV- 

 pensel (Orgyia) o. s. v. Hos mSnga larver tilltager 

 kroppens tjockiek frcin hufvudet mot bakandan, hos 

 andra ar den valsformig, hos elt slorre antal aro de 



