180 



den ofvannamde bl^san och dess besfammelsp. Swam- 

 MERDAM liar icke ansett den for ett afsondringsorgan. 

 Savi bekraftar denna ^sigt. Atli della Quinla Riu- 

 nione d. Scienziati Ilallani. Lucca 1844, p. 391. 



Bassi om Silkesmask-fjarilarnes parning. Atti 

 d. Quarta Reun. Scienziati Ital. Padova 1843, p. 236. 



SuNDi:vAiL har refererat en af Bruksforvaltaren 

 Grill lennnad underrattelse om en larv af Cossus lig- 

 niperda, som blifvit funnen lefvande i magen pa eft 

 far. Vet. Akad. Ofvers. 1845, p. 12. 



Ett nytt salt ati bereda rasilket har af Chavannes 

 blifvit uppgifvit. Vid vanlig beredning kokas silkes- 

 hylsorna, sedan de blifvit ransade fr^n florett-silket , 

 hvarunder de tid efter annan omroras. Hylsorne ut- 

 tagas harefter utur kiltetn och man skakar dem starkt 

 for att franskilja det gummiartade amne, som sam- 

 manbinder de fina tradarne. Efter flera omskaknin- 

 gar torkas hylsorna och aro fardiga till forsaljning. 

 Salunda behandlade aro de trassliga och ojemna, eme- 

 dan gummit icke blifvit tillrackligt utdraget. F6rf:s 

 furfaringssatt, hvarigenom dessa olagenheter kunna 

 forekommas, ar foljande: Sedan hylsorna blifvit ren- 

 sade, inneslutas de i en pase af gles vaf, som ned- 

 sankes i vatten, bvarvid nagon tynud lagges derp§. 

 De qvarlemnas i vattnet en dag, hvarefter de flera 

 ganger kramas. Sacken upptages harefter och kra- 

 mas Snyo, hvarefter den lagges i en gryta , som in- 

 nehclller en lindrig losning af kolsyradt kali. Till 

 hvarje litre (0.382 kanna) vatten begagnas omkring 

 ^ uns potaska, och losningen bor visa omkring 2^ 

 pa Beaumes arometer. Man kan afven, om man vill, 

 begagna en af aska tillredd lut , som innehar samma 

 styrka. Under en timmas tid kokas silkeshylsorna, 

 hvarvid de ofta bora nedtryckas, pa det alia mS 

 blifva lika genomblotta. Pasen upptages harefter och 

 tvatlas i rent vatten till dess all luten ar borta^ 



