194 



langs framkanten; 6:0 Slutgren {Schlussast) hvilken 

 vanligen saiiimanbinder subdorsal-nervens sista gren 

 rued subcostal-nervens forsta. Afliandlingeii atfoljes 

 af figurer, pa hvilka Dagfjarilarnes nervgang blif- 

 vit fratnstalld och hafva de slagten soni tillhora 

 HeliconidcB och Danaidce efter skiljemarkeu hemtade 

 fran vingnerveina, blitvit karakteriserade. Abliandl. 

 Zool. Miner. Ver. in llegensb. Heft. I, p. 175. 

 Uibred' AdOi»F och AuGUST SPEYER hafva fortsatt deras 



ning. . f^j,|.g Arsber. p. 116 anmalda afhandb'ng ofvcr 

 fjarilarnas ulbredning i Tyskjand, hvaraf inhemtas: 

 alt &i 6:le gruppen Lithosides 28 arter, al' de 34, 

 som Herrich-Schaeffer anfort sasom Europeiska, 

 forekomma i Tyskland. 7:e Chelonides. Af denna 

 ^rupp uppraknar Herrich Schaeffer 47, af hvilka 

 nagra aro sasom arler osiikra. I Tyskland hafva 

 hittills blifvit anmiirkta 25 hithorande arter. Dessa 

 trafFas foretradesvis pa slatt eller med kujlar upp- 

 fylldt land. Sasom karakterislisk for kull- och bergs- 

 regionen kan Hera anses. Plantaginis ar likaledes 

 foretradesvis en bergsfjaril, men trafias afven pa 

 Preussens slattland. Quenselii tillhor uteslutande 

 de hogsta bergen. Af de ofriga arlerna finnes Plan- 

 taginis vid snofalten, Caja i den subalpinska, /m/«- 

 ginosa och russula and<» till bergsregionen. 8:e Li- 

 jparides. Af de 26 i Europa trafFade arlerna fore- 

 konima 16 i Tyskland. Ibland dessa ara elt storre 

 antal vidt utbredda och allmanna, sasom awiflua, 

 Salicis, Monacha, pudibunda, fascelina, antiqua, chry- 

 sorrhoea, dispar, V-nigrum och gonostigma. Tre 

 finnas endast i de syd-ostra delarne nemligen Ericas, 

 detrita och cocnosa. Flera af dessa aro skadliga 

 for skogar och tradgardar. 9:e Psychides. Sasom 

 Tyska uppriiknas 19 arter, hvilka alia lefva i da- 

 larne eller pa sliitllandet. 10:e Cochliopodes. De 

 tvcnne Europeiska arterna finnas i Tyskland. Den 



