117 



Larverna, som aro ^4 — 3 lineer langa och I si 

 tjocka, aro nastan valsformiga, smutsigt hvita, med 

 murkare sidor, svarta harvartor och svartbrunt huf- 

 vud. De tolf kroppssegmenterna aro tydliga, de 

 sex frambenen graa, bada analbihangen besta af 

 bJasor, eom kunna indragas 1. c. XL p. 927. T. 

 1. 4:o Plagiodera armoraciae, De i August! och Sep- 

 tember utklackta individerna para sig da icke, utan 

 bege sig nagra dagar derefter till deras vinter- 

 qvarter, hvilka utgorns af affallna lof, mossa och 

 losa barkar, samt framkomma ater i Maj. Forst i 

 bOrjan af Juni para de sig och honan lagger 3—4 

 dagar derefter 4 — 8 agg i sender, pd bladen af 

 Salices och Polygonum aviculare. Larverna, som 

 visa sig efter 8—10 dagar, foda sig af den Ofre 

 bladhuden och saften samt lemna alltid den undre 

 epidermis orOrd. De trenne hudombytena verk- 

 stallas hvardera efter 12 dagars fOrlopp och lar- 

 verna ofvergifva da alltid det blad hvara hudoms- 

 ningen skett samt forflytta sig pa ett annat. For- 

 pupningen forsiggar endast pa sadana blad, som 

 aro beskuggade och imagines framkomma efter 9 — 12 

 dagar. Larverna ega mycken likhet med Cocci- 

 nellernas. De aro i borjan svarta, efter andra och 

 tredje hudombytet, mer och mer blekt grongraa 

 med hufvudet, frambenen och harvartorna svarta. 

 Pa sista segmentet hafva de i stallet for bakben 

 tvenne indragbara blSsor. Kroppen ar nastan spol- 

 formig, smaningom afsmalnande bakat 1. c. XL p. 

 930. T. 2. 



Af Letzner hafva vi afven fatt emottaga upp- 

 lysningar rorande trenne Chrysomelin-arters utveck- 

 lings-historia, nemligen om 1:o Chrysomela variane. 

 Larven till denna art ar utmarkt fran alia hittills 

 kanda Chrysomeliners, genora dess korta och con- 

 vexa form. Hufvudet ar svart, ogon och antenner 



