207 



gora nagra gangar, utan endast efter behag minera 

 ett stalle. Larverna aro Ijust sjogrona, med en 

 starkare fargad flack pa midten af ryggens seg-^ 

 menter, platt, nastan jemnbred. med riara lika langa 

 segmenter. Fullvaxt ar den 2'" iang, men knappt 

 i'" tjock. (1. c. X. p. 471. Tab. 4). '10:o Coleophora 

 nigrostigmatella KoLL. Af denna art, hvars lefnads- 

 satt Fcirf. ej lyckats fullstandigt utreda, furmodar 

 han att larven lefver af mossa eller lafvar. Sacken 

 hvaruti larven vistas ar vanligtvis 2 lineer Iang 

 och I linea tjock, foga bojd, alltid svartbrun, tatt 

 ufverspunnen med hvitt ludd, oppningen aggformig 

 med upphojd kant. Larven uppnar en iangd af 

 %— 21"' och ar \ sa tjock. Den ar nastan cylin- 

 drisk, nedom midten nagot fortjockad, slat, blekt 

 Ijusgul, med gulbrunt, hornartadt hufvud, sex fram- 

 ben, men inga buk- eller bakfotter, kroppssegmen- 

 terna lika breda som langa. (1. c. X. p. 476. Tab. 

 6). \\:o Coleophora vicinella. F. R. Larverna af 

 andra generationen ofvervintra efter forsta hudom- 

 bytet, i mycket smala, skidformiga,svarta hylsor, ibland 

 affallna lof under buskar, framkomma ater i slutet 

 af April eller borjan af Maj samt uppsoka de vaxter 

 hvaraf de hemta sin fOda, nemligen Astragalus och 

 Galega-arter, pa hvilkas undra bladsida de inata 

 sig. Efter nagra dagar sker andra hudorabytet i 

 sackarna, hvarefter dessa ofvergifvas och andra for- 

 fardigas, hvilka betackas af ett skumlikt amne. I 

 dessa nya bekladnader forsiggar, sa val tredje hud- 

 omsningen som furpupningen, efter 9 — 12 dagars 

 forlopp emellan hvardera. Anmarkas bor att larven, 

 nagra dagar fore ofvergangen till pupa, vander sig 

 om i sacken, sa att hufvudet kommer att ligga mot 

 den baktill varande tvaflikiga oppningen. Efter 

 tio till tolf dagar framkommer fjarilen. Larverna, 

 ^2 — 3" langa och i sa tjocka, aro brungula, nara 



