50 



macrocenis, liknar en Westlndlsk form, sa hantyder 

 likval dess mindre storlek derpa, att detta djur 

 kunnat traffas nordligt och troligen finnas annu llk- 

 nrtadc i Norra Aiiierika. Blatta haltluca eger myc- 

 ken ofverensstammelse med den i Europa nllmanna 

 Blatta lapponica o. s. v. De allmilnna betraktelser 

 som meddelas ufver Neuroptera innehalla hiifvud- 

 sakllgen : att de fossila insekterna hittills icke blif- 

 vit studerade pa ett satt, att deraf kan dragas na- 

 jira vio-ticrare slutsatser. Bernstcn innehaller likval 

 sa talrika och val bchallna exemplar, att man fur 

 narvarande kan hoppas, erlialla nagot posltift ytt- 

 rande ufver denna talrika klassens historia i forn- 

 verlden, och man skall, utan tvlfvel, finna bekriif- 

 telse pa de resultat, som studiet af de redan lange 

 bekanta och i olika lager furvarade djiirens qvar- 

 lefvor lemnat. PiCTET anser fOljande utgura de 

 furnamsta momenterna af bans undersokningar, nem- 

 ligen bekraftandet af en lag, hvilken val fur nar- 

 varande, men oratt, blifvit af vissa geologer klan- 

 drad, n)en som Pictet ansett allt mer och mer 

 vinna bekraftelse genom de utmarkfaste Palaontolo- 

 i^ers arbctcn. Denna la<4 fordrar sar^kilda arter 

 fur hvarje formation och antager dervid sasom 

 grundsats, att ingen fossil-art ar identisk med na- 

 gon nu lefvande. Det var derfure af sa mycket 

 storre intresse, att sOka bekraftelse pa denna lag 

 inom Nem^opteimas klass, da insekterna hittills icke 

 blifvit utur denna synj^unkt studerade. De i Bern- 

 stcn inneslutna Neuroptera bekrafta det uppgifna 

 forhallandet till alia delar. Ingen enda art, hvars 

 undersukning kunnat med sakerhet verkstallas, har 

 funnits ofverensstammande med nagon nu lefvande 

 och om, sasom FOrf. ej betviflar, de ofriga ordnin- 

 garna lerana stud for samma asigt, sa kan det an- 

 ses sasom sakert, att ingen insekt fran de tertiara 



