51 



formatlonerna ofveigatt till oss, utan aro alia fur- 

 gaiigna och ersatta af nyn. Jcmfurelsen, niellan de 

 arter som finnas inneslutna i bernsten och var tids, 

 synes antyda, att de forra sta narmast de former 

 som traifas kring raedelhafvet och antages till fulje 

 hiiraf att norra Preusscns klimot, under den tertiara 

 perioden vaiit varmare, an under narvarande tid. 

 Recens. i Frorieps Notiz. 4 856. III. [>. 161. 



Af Os^yx\LD IIeee, som en langre tid egnat Fossila 

 sina undersOkningar at de fossila insekter, hvilka '"*''^' *^^' 

 forekomma i grannskapet af Aix i Provence, hafva vi 

 nil fatt emottaga ett rikhaltigt bidrag till kiinnedo- 

 men om fOrenilmda organismer. Under det Kac- 

 kerlacker och Termiter aro allmannast i de forsta 

 sekundiira formationerna, iiti hvilka Coleoptera och 

 Rhyncliota afven temligen talrikt forekomma, men 

 Diptera och I-Iymenoptera aro sallsynta, visar sig i 

 den tertiara, insekter af alia ordningar, med iin- 

 dantag af fjarilarna, i tahika arter och slagten. Dc 

 fornamsta lokaler for sistnajmnde period aro Oenin- 

 gen, Radeboj och Aix. I sednare tider hafva fofe- 

 sila insekter tillhorande den tertiara formationcn 

 visserligen blifvit funna pa andra stallen, sasom 

 vid Monod och Rivas, i mergeln vid Lausanne och 

 i brunkalen vid Grasset i Bohmen, men i fa exem- 

 plar och i ett fragmentariskt tillstand. Den rik- 

 haltigastc fossila insckt-faunan nast Bernstens, eger 

 onekligen Oeningen, hvarest under sista tiden en 

 mangd nya intressanta former blifvit funna. som 

 gifva vigtiga forklaringar ofver forhallanderna un- 

 der forntiden. Afven fran Radeboj ar ett betyd- 

 ligt antal arter kanda och ingen annan lokal, har 

 lemnat ett sa stort antal exemplar som dessa. Fran 

 Aix aro de bekanta arterna icke sa manga. Detta 

 harflyter likval deraf, att denna lokals fossila djur 

 aldrig noggrant blifvit eftersokta, och hafva hittills 



