166 



forutnamnda och ofvan sidolinean, hvilken senare 

 afvenledes ar hvit och ofvantill murkare kantad, 

 buken ar morkgron, futterna Ijusgrona, sista seg- 

 mentet fOrsedt med tva hvita spetsar, hela kroppen 

 ar bestrodd med hvita punkter och hvita har. ^0:o 

 Papilio Chryseis. Larven fanns den 1 5 Maj pa bla- 

 den af Rumex acetosa. Till fornien ar den oniscus- 

 lik, hufvudet myckct litet, knnppt synbart, grund- 

 fargen morkt grun, huden ar sammetslik derigenom, 

 att den ufverallt ar bekladd med fina har, ofver 

 ryggen loper en niOrkare linea, pa sidorna finnas 

 Ijusare lineer, hvilka aro nagot upphojda och bilda 

 en kant, stigmata aro mycket sma och svarta, seg- 

 mentfogningarna hvitgrona. '^ \:o Papilio Alexis. Larven 

 forekom talrikt i medlet af Augusti pa Ononis 

 epinosa. Den ar kort, tjock och gron, pa ryggens 

 segmenter finnas morkare trekanter, som aro hvit- 

 kantade, langs sidorna loper ett hvitt strek efter 

 hela kroppslangden, eniellan rygg- och buklineerna 

 finnes pa hvarje segment tva fina, hvita strek, huf- 

 vudet ar svart, mycket litet och indraget i forsta 

 segmentet. 2^:o Papilio Argus. Larven ar mindre 

 och smalare an den furegaendes, forofrigt densamma 

 lik i teckningen, fargen ar morkgron, rygglinean, 

 som afven bestar af trekantiga flackar, ar likval 

 morkbrun eller purpurrod, sidolinean ofvantill hvit, 

 nedtill med en rod kant, hufvudet mycket litet, 

 svartbrunt och mer framstaende. Den lefver pa 

 Lotus siliquosus. 23:o Papilio Ruhi. Larven traf- 

 fades ofta i mangd pa Genista sagittalis. Fargen 

 ar morkgron, ofver ryggen loper en bred linea, 

 som i midten pa hvarje segment ar forsedd med 

 ett smalt, hvitt strek, nara densamma aro Ijusgrona, 

 trekantiga flackar belagna, sidolinean Ijusgron, huf- 

 vudet litet, doldt under fursta segmentet 24:o 

 Papilio Spini. Larven lefde pa Rhamnus saxatilis, 



