11 



anfort, men i anilra har lian frarastallt en olika 

 asigt. Stett. Ent. Zeit. 1856, p. 117. 



Af stort intresse for nervsystemets physiologie Fabre 

 hos insekterna ar, en afhandling af Pabre i"ft)rd, ^^^J"^^*^^^^ 

 under titel: "Observations sur les moeurs des Cerceris Ccrcerk. 

 et sur la cause de la longue conservatio7i des CoUopteres 

 dont Us approvisioiinent leurs larves" i Ann. Sciences 

 Nat. IV. Ser. IV. p. 129. Ehuru det hiifvudsak- 

 ligen beror Cerceris-arternas naturalhistoria, inne- 

 haller detta arbete sa manga vigtiga upplysningar 

 rorande insekternas biologic, att ett utdrag har val 

 fortjenar att intagas. Enligt hvad kandt ar har 

 Leon-Dufour redan fastat uppmarksamheten der- 

 pa, att Cerceris huprestida endast fangar Buprestider 

 till foda at sina larver, och att de furra, dodade ge- 

 nom ett sting, bibehalla en fullkomlig mjukhet i 

 kroppsdelarna och icke visa minsta spar till inre 

 forruttnelse. Utan att narmare undersoka orsaken 

 till denna besynnerliga foreteelse atnOjde sig Du- 

 FOUR antaga, att den vatska som Cerceris-arten 

 insprutat i skal-insekten forekommer all forskam- 

 ning. Fabre har nu genom skarpsinniga och nog- 

 granna iakttagelser adagalagt, att Cerceris-artens 

 sekret icke eger en sadan egenskap, utan att den 

 dudade kroppens fortfarande vegetativa funktioner, 

 endast och allenast bero af en egendomlig bildning 

 i nervsystemet. For att nojaktigt lOsa det af Du- 

 FOUR iippgifna forhallandet var det nodigt, att fOr- 

 skaffa sig kannedom Om, pa hvad satt Cerceris- 

 arten dodade sitt rof. I detta andamal observerade 

 Fabre en langre tid en storre arts beteende, hvil- 

 ken uteslutande sysselsatte sig med att fanga ex- 

 emplar af Cleonus ophthalmicus. Det var forvanande 

 att se Cerceris-artens insamling af tlenna skal-insekt 

 och huru den med storsta latthet flyger genom luf- 

 ten med ett djur, som ar dubbelt tyngre. Om 



