13 



Carabici, Longicornia och Melasomata i convulsiviska 

 rorelser, men djuret blir snart ater lifligt. Da stin- 

 get blifver fur djupt eller ofta furnyas, foljer do- 

 den. Fortfarandet af de vegetativa funktionerna 

 ar, hos Buprestiderna, Curculionei'na och Scarabaei- 

 derna m. fl., alldeles lika, om dessa saras och kau- 

 stik-ammoniak infores i saret, som efter stinget af 

 Cerceris. Genom anvanda retraedel, sasom Benzoe- 

 tinctur och i synnerhet genoin Vohaiska stapeln, 

 kunna antennerna och benen en kort tid fOrsattas 

 i rorelse. Genom de af Leon-Dufour och Fabre 

 gjorda iakttagelserna, tror den sednare sig kunna 

 sluta, att de olika Cerceris-arterna endast angripa 

 sadana insekter, hos hvilka en concentrering af ner- 

 verria eger rum. I sjelfva verket synes ocksa dessa 

 hufvudsakligen forfoljas af Cerceris-arter. emedan 

 Westwood anmiirkt en som insamlat Strophosomi 

 och Latreille en annan som bemaktigade sig en 

 Lixus. En af de alhuannast forekommande arterna 

 C. ornata anvander, enligt Walkenaers uppgift, 

 till foda for sina larver Halictus-arter, ehuru hos 

 dessa ganglierna ligga atskilda. Formodligen do- 

 dar denne sitt rof pa ett annat salt, och skulle 

 iakttagelser i detta hansecnde vara af stort intresse. 

 Leon-Dufour har i Ann. Scienc. Nat. IV Ser. 

 IV. p. 26 I upplyst, att den af Fabre under nam- 

 net Cerceris Dufouri beskrifna arten, ar identisk 

 med Cerceris tuber culata Villers = C. vespoides 

 Rossi och C. major. Spinola. 



En i manga hanseenden upplysande afhandlinglnsekter- 

 af Thomas WilliaMs: "On the mechanism of A- ^^^iJ^^^ 

 quatic Respiration and on the Structure of the Or- och re- 

 ga7is of Breathing in Invertebrate Animals', finnes^^^^^ ^°°* 

 inford i Jardine och Selbys Ann. and Mag. of 

 Nat. Hist. Tome XII och XIII. Da Forf. i ett sam- 

 manhang afhandlat circulations- och respirations- 



