23 



vi fatt emottaga nf KiRCHNER. Af Forf:s under- 

 sokningar visar sig, att sanima insekt-art, om den 

 lefver pa tvenne olika vaxter, alltid frambringar 

 gallapple-knolar, soni fullkoniligt ofverensstamma sa 

 val till den yttre fornien, som den inre bildningen. 

 Sasom exempel harpa anfores Dorthesia Urticae, 

 som traffas sa val pa Urtica dioca, som pa Eu- 

 phorbia Cyparissias. Olika insekter, hvilka angripa 

 gamma vaxt, frambringa deremot alltid olikartade 

 gallapplen. Forf. drager haraf den slutsatts, att 

 hvarje Hi/menopter-urt , som frambringar gallapple- 

 knolar, gifver at dessa en egendomlig form. En- 

 ligt anstallda undersukningar, anser Kirchner sig 

 bora indela gallapple-bildningarne i trenne hufvud- 

 grupper nemligen: 'l:o efter deras innehall i a) 

 saftknolar, b) mjOlknolar och c) margknolar; 2:o 

 efter deras vidfastning i a) bladknolar, b) knopp- 

 knolar, c) stjelk- eller stamknolar och d) frukt- 

 knOlar samt 3:o efter deras inre byggnad i a) en- 

 rummiga, b) flerrutnmiga c) Oppna och d) slutna. 

 I saft-gallapplen furekomma Cynips longiventris, Te- 

 ras terminalis, Trigonaspis crustalis, Aylax Sabaudi 

 och A. RJioeadis. I mjol-galiapplen arter af slag- 

 tet Neuroterus. Marg-gallapplen aro egentligen inga 

 akta sadana bildningar, utvaxten bestar har huf- 

 vudsakligen i en utsvallning af margsubstansen, 

 hvilken derigenom erhaller ett^orOst, lost, nastan 

 svam[)]ikt utseende. Bladgaliapplen traffas saval pa 

 bladens ofra, som undra sida. Knoppgallapplen ut- 

 tranga fran grenarnas eller skottens spets. Stjelk- 

 och stamgallapplen besta i en utsvallning af dessa 

 delar, hvilka omgifvas af de egentliga gallapple- 

 knolarne. Frukt-gallapplen utgoras af en utsvall- 

 ning i vaxternas blomdelar. Med ett rum forsedda 

 gallapplen finnas pa bladen af Rosa canina. De 

 af Cynips longiventris och (7. dioca frambringande 



