25 



E. Galldpple'Skalinsekter. Dessa frambringa 

 utvaxter pa Campanula rapunculoldes, Linaria vul- 

 garis, Populus nigra och tremula, Spartium Sco- 

 pariuri) och Verbascum nigrum. 



F. Bladlus-artade djur. Inom denna familj 

 finnas manga som orsaka gallapple-bildningar och 

 traffas sadana pa Corniis sanguinea, Euphorbia Cy- 

 parissias, Fagus sylvatica, Fraxinus excelsior, Hie- 

 racium pilosella, Lonicera xylosteum, Pinus Abies, 

 Picea, Larix och sylvestris, Populus nigra, Pyrus 

 communis och Malus, Quercus pubescens, Urtica 

 dioica samt Ulmus campestris. 



G. Lepidoptera. Tvenne arter hafva blifvit 

 anmarkta, hvilka frambringa gallapplen, nemligen 

 Tinea silvestrella och Pedisca foenana. 



Larverna till Cynipsae lemna alldrig den hala, 

 hvaruti de hemta sin foda, men sa ar icke forhallan.- 

 det med iVema^ws-arternas, af hvilka flera ofvergifva 

 sin bostad sedan de blifvit fullvaxta, hvarefter de 

 nedkrypa i jorden, der de omgifva sig med en ko- 

 kong. Af gallapple-steklarna forekomuia trenne 

 slag: \:o Psenides, 2:o Inquiliner och 3:o Parasiter. 

 Till de forra hOra alia arter af slagtena Cynips, 

 Andricus, Teras, Apophyllus, Rhodites, Spatliegaster, 

 Trigonaspis, Diastrophus, Neuroterus och Aylax. Alia 

 dessa lefva under larvtillstandet af vaxternas safter 

 och cell-vafnad. Till den andra gruppen raknas 

 Synergus och Ceroptra. Deras larver lefva dels af 

 de akta gallapple-steklarne, dels af den saft sadana 

 utvaxter innehalla. Till den tredje gruppen hura 

 flera Pteromaliner och Braconider. Efter inlednin- 

 gen, hvarutur endast ett kortare utdrag kunnat 

 meddelas, folja flera vidlyftiga tabeller upptagande: 

 \:o Vaxten pa hvilka de olika gallapplena bildas; 

 ^:o Deras inre och yttre byggnad; 3:o De insekter 

 som frambringa dem och 4:o Dessa insekters para- 



