162 



tackes med de losfifjorda delarna. Sadana bo lag- 

 gas i rad nara hvarandra , langs efter skotten, 

 emellan tvenne bladknoppar. Aggen aro hvitgula, 

 runda och hafva ett temligen hardt skal. Om va- 

 ren utkrypa de snia larverna och furtara bladen. 

 Corresp. Blatt. Naturf. Ver. zu Riga. VII Jahrg. 

 p. 60. 



Larven af Hispa testacea Linn, har af Perris 

 blifvit upptackt. Den minerar bladen af Cistus sal- 

 vifolius. Genom den platta och breda kroppsfor- 

 men kommer den nara Cassida-larverna, men eger 

 utom hufvudet, endast tolf kroppssegmenter. Mem. 

 See. Scienc. de Li^ge X. p. 260. Tab. 5. 



Hela nietaniorfosen af Cassida lineola, har af 

 Letzner blifvit noggrannt beskrifven. Larven, som 

 lefver pa Artemisia campestris, ar 4 linier lang och 

 ij — 1| linea bred, nagot platt^ mellan- och l>ak-bro- 

 stet bredast, bakat smaningom afsmalnande, gr^H 

 eller smutsigt gron, icke genomskinlig och i all^ 

 manhet kortare och robustare an de andra arter- 

 nas. Hufvudet nedtryckt, ofvanifran sedt gomdt un- 

 der thorax, betackt med en svartaktig hornskifva, 

 pa vertex med en gulaktig, framtill gaffellikt delad 



, langd-linea. Pannan djupt intryckt. Ogonen sex, 



svarta, mycket frarastaende. Id^t fOrsta ligger vid 

 hufvudets sida ofver antennerna. Zeitschr. f. Ent. 

 Ver. Schles. Insektenk. IX Coleopt. p. 80. 



Letzner har afven beskrifvit larvjiylsorna a' 

 Clythra Scopolina, Cryptoceplialus Pini och C, jan- 

 tliinus. Larven till den forstnamnda har blifvit fun- 

 nen pa Spartium scoparium. Dess hylsa skiljer sig 

 fran Clythra quadripunctatas derigenom, att den till- 

 tager i tjocklek bakat. Zeitschr. f. Ent. Ver. Schles. 

 Insektenk. IX. Coleopt. p. 78. 



Erotyle- De Nord-Amerikanska arterna af denna familj 



har Le Conte uppraknat i "Synopsis of the Ero- 



i 



iiae. 



