5£ 



endast 30 arter derlfran blifvlt beskrifna. Aix ar 

 en teinligen stor stad, belitgen vid den furra vagen 

 frail Marseille till Avignon, «om nu blifvit afsknren 

 af en stOrre jernvag. I narheten af den stora da- 

 len, soni genonifiytcs af den lilla floden Arc, och i 

 hvilken dalstrilckning staden ar belagen, hoja sig 

 pa bada sidor laga kedjor af kullar, bestaende af 

 tertiilr kalk och mergel, livilka visnt sig for det 

 mesta vara sottvattens bildningar. Endast i narhe- 

 ten af staden ligga ofver dessa ett lager hafssand, 

 hvilket innehaller stora ostron-skal. Da sottvattens- 

 kalken lii2:<j:er under hafskalken, maste den forra 

 vara aldre. 1 denna finnes afven inbaddade rika 

 lager af gips. Begifver man sig, omkring en tini- 

 mas vag fran staden^ till hojden af de nordligt be- 

 lagna kullarna, passerar man ofver gipsbryggor. 

 Under gipsen finnes en fast kalk, i hvilken fore- 

 koninia nagra vackra insekter, sardeles af slagtet 

 Bibio. Gipslagrets betackning bestar af en hvitgra, 

 mycket finkornig kalk-rnergol af ungefarligen \ fots 

 niaktighet, hvilken latt sOnderdelas i tunna skifvor, 

 Af dtssa innehalla de meller^ta de vackraste fossila 

 insekterna. Af de 60 arter Forf. granskat fran 

 Aix, hafva fyra blifvit ilfven funna vid Oeningen och 

 nio vid Radeboj. Butraktar man de insekter, hvilka 

 blifvit insan)lade vid forenamnde stallen, sa adrager 

 sig rikedomen af mygg-artade djur (Bibioner och 

 Svampmygg) var uppmarksamhet och det stora an- 

 talet af dessa, synes vara karakteristiskt for hela 

 tertiar-formationen. Vid Aix aro myrorna sallsyn- 

 tare an vid Radeboj, dock fela vid det forra stal- 

 let icke bladlossen, hvilka sta i sa nara forhallande 

 till myrorna. Hvad som fortjenar anmarkas ar, 

 att ingen af de storre Buprestiderna blifvit funna 

 vid Aix. De hafva troligen icke har kunnat spela 

 samma rol, som vid Oeningen, hvarest de fore- 



