de alltfOrsturande myrornn, hvllku i aiovix skaror in- 

 trfinga i Iiiisen. En nf do vackraste ocli tillika 

 allmannaste dagfjarilar ar Papilio Laertes, Den i\y- 

 gcr vanligtvis i skuggan nara floderna, Iivarundcr 

 den langsamt rur vingarna. Af do svarta Lquites 

 incd skarlakansrOda flackar, finnas liar manga ar- 

 tcr. Allgeni. Deutc^clie Naturli. Zeit. N. F. I. }). 3 17. 

 Om de tropiska liindernas inscktfauna i Nord- 

 ()<ti'a AfVika, hafva vi crhalllt nagra upplysningar 

 gcnoin BiiEMM. Sasom man liaft all anli-dning lur- 

 nioda, niastc dc8sa landers yppign vegetation frani- 

 bringa en stor rikedom af insekter. Man finner 

 ocksa har alia ordningar af denna klass represen- 

 terade genoin talrika artcr ocli individer. Bupre- 

 atiderna flyga oni dagarne allnijint kring de blom- 

 mande Minioserna. Pa alia soliga, fiiktiga, gras- 

 lOsa stallcn furekonnna praktfulla Ciclndeletae, hvilka 

 krlngsvarma i Jiiften elicr pa sanden. De aro myc- 

 kct radda, men kunna lik^al liitt fangas om morg- 

 narne, da de finnas vid flodstriinderna, fastade pa 

 fukti<j;a fjrasstran. I siOarna och floderna livimla 

 Dijtisci och Gyrini, Copropliagi ilrOj i granskapet 

 af livarje kreaturslijord, tatrika. Elateridae och Cur- 

 culionidae traffas ufverallt. Ilymenoptera furekonima 

 i stor mangd. Om kring hvarje dodt djur 8anda 

 sig stora, farliga gctingar till hundrade tal och fur- 

 tara af kOttet. Chrysididae svarma i stort antal 

 och dessa vackra djiir aro en verklig plaga fur re- 

 sande. En art traffas vanligen i boningsrum, den 

 liknar en lysande smaragd, men sticks ganska svart. 

 Verkliga honingsbin finnas afven. Anmarknings- 

 vardt jir att man ser sa fa Lcpidopte^^a. Dagfja- 

 rilarne, bland hvilka Eqidtes mest forekomma, falla 

 lattare i ogonen an nattfjarilarna, men aro mindre 

 talrika an dessa, sa val till arter, som individer. 

 Orsaken hartill torde bora sokas deruti, att natt- 



