198 



Steppernas natur. Endast Orthoptera oora harifran 

 ett undantag, men afven dessa, sasoii] glupska atare, 

 Ofvergifva stepperna och begifva sig till stallen der 

 vegetationen ar yppigare. Af ainphibler finnas ett 

 stort antal odlor och ormar, hvilka foda sig af skal- 

 insekter. Landtskoldpaddar forekomma endast syd- 

 ligt i sandoknarna och af dessa endast en art, Te- 

 studo ibera, men denna likval i sior mangd. Af 

 foglar visa sig ett stort antal larkor af olika arter, 

 hvilka hemta sin nari ng af vaxternas fron och af 

 skal-insekterna. Om vintern uppehalla de sig p4 

 saltflackarne, hvarest snon icke blir liggande, och 

 forlara da saltvaxternas fro. I allnianhet aro step- 

 perna fattiga pa arter, men deremot rika pa indi- 

 vider. Deras fattigdom ar likval icke sa stor, som 

 man trott. Orsaken till denna formodan finnes der- 

 uti, att de verkliga sodra stepperna i naturhistoriskt 

 hanseende blifvit foga undersokta och dels aro svara 

 att undersoka. Forf. anser, att det afven finnes en 

 annan vigtig orsak till att vissa arter, sa val af 

 vaxter som djur, icke alia ar upptrada. Under ett 

 ar t. ex. finner man en viss art i otrolig mangd, 

 under ett eller flera derpa foljande endast nagra fa 

 individer eller ocksa, hvilket ofta intraffar, ingen 

 enda. Haraf kommer det att nastan livarje resande, 

 som besoker dessa nejder, medfor nagot nytt och 

 att forut funna arter forgafv;es eftersokas. Det kom- 

 mer saledes att annu droja lange innan steppernas 

 fauna blir fullstandigt kand. Skalen till att sa 

 m^anga arter saknas under vissa ar aro flerfaldiga. 

 Insekternas framkomst forhindras icke sallan genom 

 den starka torka, som herrskar inom dessa trakter. 

 Uteblifver regn, sa skjuta vaxterna knappast nagra 

 fa blad och fortorka snart, endast roten fortlefver. 

 De insekter, hvilkas larver foda sig af vaxternas 

 blad, framkomma icke det foljande aret. En annan 



