(le aldsta fossila inscktcrna. De finnas ncmligen 

 redan under Kol- och Triasperioden. Del ar mark 

 vardigt att dessa tvenne djiirslag, hvllkas nara slagt- 

 skap hittills blifvit furbisedd, samtidigt och fOrst 

 upptrada. Liksom inom vaxtverlden de blomlusa 

 vaxterna forst visa sig, furekomma bland insekterna 

 afven fOrst Ametahola. Skogarna under var jords 

 aldsta tider hafva bestatt af barrtrad och Equise- 

 tum-arter och i dessa uppchoUo sig forst Gras- 

 hoppor, Kakerlackor och Tcrmiter. Anno under 

 Jurapcrioden spela insekterna med ofullstandig me- 

 tamorfos liufvudrollen. Tvenne arter Termiter, neni- 

 ligen Tineltes lithopJiilus och Apiaria antiqna, h;ifva 

 derunder fOrekommit. I kritan och de tertiara hi- 

 gren finnas talrika individer, af hvilka flera utinjirka 

 sig genom sin storlck. Talrikast patraffas de vid 

 Radeboj i Croatien. I kopal och bernsten hafva 

 afven flera arter blifvit upptackta. En noggran of- 

 versigt rorande anatomiska undersokningar, som pa 

 dessa djur blifvit anstallda, meddelas afven. Det 

 sista kapitlet afhandlar Termiternas fiender. Haruti 

 oinnamnes att larverna pa manga stallen begagnas 

 till fuda af menniskor. Idinnerna i Amazondalen 

 fortara hufvudet och thorax af de sa kallade solda- 

 terna, men bakkroppen forknstas. Hos atskilliga 

 andra folkslag ates hela kroppen sa val af imagi- 

 nes, som af larverna. Lefvande fOrtaras de endast 

 af Hottentottcrna och innevanarne vid Amazon- 

 floden, annars torkade, stekta, kokta ellcr med mjol 

 bakade till kakor. Ett betydligt antal fyrfota djur 

 hemta af dem sin fuda. De fortaras likval i annu 

 sturre mangd af foglarna. Under tropikerna finnas 

 hackspatts-arter, hvilka med deras starka nabbar 

 gora hal pa Termiternas boningar. De insektatande 

 amfibierna anstalla afven bland dem stora fOrodel- 

 ser, och af insekterna finnes ett stort nntal som 



