271 



BusCH, ''Die Honighiene, Eine Darstellung Hirer 

 Naturgescliichte in Brief en\ Goth a 1855, bar Kef. ej 

 haft tlllfalle se. 



Desborough, som fortsatt iakttagelserna om 

 langden af honungsbins lifstid, meddelar sina der- 

 under vunna resiiltater. Han antager som sakert 

 att visen, utan att parningen fornyas, tre efter hvar- 

 andra foljande somrar lagger agg. Af intresse ar 

 Furfis anmarkning, att antalet af ynglet betydligt 

 tilltager med visens alder. Forsta aret tillkommo 

 7,060 bi„ det andra 23,70i och det tredje 31,332, 

 saledes under alia tre aren tillsammans 62,000. 

 Trans. Ent. Soc. N. S. III. p. 187. 



Nagra underrattelser oni bins hushallning hafva 

 af DE Beauvoye blifvit bekantgjorda. Ann, Scienc. 

 Nat. IV. Ser. IV. p. 151. Dessa innehalla likval 

 ingenting nytt, utan bekrafta endast en del af Hubers 

 furut gjorda observationer. 



Caron, '' Nouveaux procedSs pour I exploitation 

 fructueuse des Abeilles' avec 1 pi. St. Quentin 1854, 

 8:o, och A. DE Farriere, "Xes Abeilles et I'apicul- 

 ture avec 32 vignettes. Bibl. des chemins de fer 

 5 Ser., aro Ref. endast till titlarne bekanta. 



Nagra nya, i Britiska Museum forvarade Fe-Vespariae. 

 spariae, hafva af Saussure blifvit beskrifna, nemli- 

 gen: Smithia n. g. natalensis (Port -Natal), Eumenes 

 multipictus (Sumatra), Leptochilus denticidatus (Mexi- 

 co), Icaria speciosa, Polyhia sumatrensis (Sumatra) och 

 Chartergus emortualis (Brasilien). Det nya slagtet 

 Smithia ar affint med Elimns, men skiljer sig deri- 

 fran genom en mycket langstrackt, smal kroppsform; 

 hufvudet ar stort, hvalfdt, bakkroppen langt skaftad, 

 skaftet lika langt som thorax; den andra cubital- 

 cellen ar skaftad och upptager de bada nervi re- 

 currentes. Rev. et Mag. de Zool. 1855. p. 371. 



