343 



Af Perris har, under namnet Cecidomyia en- Cecido- 

 tomophila, en ny art af detta slagte blifvit beskrif- "^y^"^®- 

 ven, hvilken af honom flera ganger blifvit traifad 

 lefvande i insekt-lador. Larverna foda sig af ex- 

 krementerna efter sma Acari, som afvenledes der 

 uppehalla sig, och aro fullvaxta 1^ millim langa. 

 Nastan af samma storlek ^v den utbildade insekten. 

 Mem. Soc. Sciences de Liege. X. p. 274. Tab. 5. 



Amblard, som anmarkt en liten gallapplelik 

 bildning pa Tamarix brachystylis, hvaruti funnos 

 sma pupor, hvilka Jikval voro fortorkade, anser dessa 

 tillhura en Cecidoinyia-art. 



Utur gallapplelika knolar pa Salix purpurea 

 har Letzner utklackt en liten Cecidomyia-art, som 

 ban anser vara identisk med C. salicina Meig., fran 

 hvilken C. saliciperda DuFOUR icke synes vara skild. 

 Arb. und Verand. Schles. Gesellsch. 1855. p. 426. 



Om de harjningar, som i Norra Amerika for- 

 orsakas pk hvetet af Cecidomyia tritici, hafva under- 

 rattelser blifvit meddelade af Howell i Proceed. 

 Amer. Assoc, for Advancement of Science. VII. 

 Meet. p. 179, af Amyot i Ann. Ent. HI. Ser. III. 

 p. CIV och af Charles Bazin 1. c. IV. p. VIII. 



Hela utvecklingen af Lasioptera arundinis ScHi- 

 NER har af HeegEr blifvit utredd. Larven, som 

 blifvit funnen i vasstra (Phragmites arundinis), lef- 

 ver i sallskap af 8 —15 stycken. Aggen aro vals- 

 formiga, nagot hopdragna i midten, hvita, afsmal- 

 nande mot bada andar, knappt J linia langa. De 

 till en borjan hvita, sedermera kottfargade. fotlosa 

 larVerna aro fullvaxta 3" langa och |" breda. Det 

 hudartade hufvudet ar mycket litet, framstrackt och 

 framat afsmalnande; de klotlika antennerna aro hvita 

 och tvaledade. De bruna, hornartade mundelarne 

 aro anda till bakkanten af andra segmentet synliga 

 genom den fina huden. Ofvanifran sedda likna de 



