12 



andtU' nagot spetsiga och nei'vtradarna, som har aro 

 forsedda med pigment, sluta sig tatt till nervslidan. 

 Undersokningcn kan lattast verkstallas pa Insekter, 

 hvilka kort tid legat i sprit. OlVer betydelsen at' 

 tradarna, anser sig Forf. for narvarande endast kun- 

 na yttra en formodan. Antingen bilda dessa tradar 

 den andra isolerade slidan for hvarje enskildt oga, 

 och aro saledes analoga med sclerotikan hos de hogre 

 djuren, eller aro de bestamda till pigment-massans 

 rorelse, hvarigenom en utvidgning och sammandrag- 

 nmg af pupillen blir sannolik. For det sednare ta- 

 lar, 1:0 att de hos nagra Insekter, t. ex. Musca Cae- 

 sar-, endast finnes i ringa antal (8 — 12) och icke 

 bilda nSgon rundt omkring sluten slida; 2:o att de ega 

 en viss elasticitet; och 3:o att de tillika lopa i sma 

 zigzakformiga bojningar, hvarvid de ofta erhalla ^ii 

 variciost utseende och mycket likna muskeltradar. 

 Med cylindern sammanhanga de endast ytligt, och ega 

 med den ej nagon vidare gemenskap, sa att om man 

 afven antager att prismerna aro tracheernes slut- 

 punkter, kunna de likval icke anses for annat an 

 tracheer. Svarare och osakrare anser Forf. tydnin- 

 gen af cylindern eller prisman. Den synes solid och 

 blir vid stark tryckning bredt hopklamd. Sallan syn- 

 tes luft uti eller bredvid dem, och da marktes fina 

 tvarstreck sasom p^ tracheerna. Deras forbindelser 

 med tracheerna lyckades honom icke att upptacka. 

 Med sakerhet kan sSledes icke bestammas om de 

 bora betraktas s^som stodjepunkter for rorelsetradarna, 

 eller scisom slutet af tracheerna. 1 senare fallet ut- 

 gor ett sadant tracheernas slut en egen bildning, da 

 dessa, hos de Insekter hvilka blifvit undersokta, ut- 

 vecklas i andra delar och icke i sadana cylindriska 

 utvidgningar. Hiiru man an tyder dessa delar, an- 

 ser Forf. sakert, att genom desamma, och isynnerhet 

 genom tradarna, en utvidgning och hopdragning af 



