6 



gifva affinitetep, som del kunde lyckas a(( de hoi'de 

 gora, (ill och med da fragan ai- om lorliallanden , 

 livilka sa mycket hafva ulsecnde af aft vara cardinala, 

 som foslrels derigenom formedlade samnianhang med 

 moderkroppen , vilja vi blolt erinra om de mangfal- 

 diga olikhelerna i ulbildningen af allantois, sanit om 

 det, som niimnes i forra arsb. (sid. 284), altaf2:ne 

 Haj-arter (Musteliis Isevis och M. vulgaris) som aro 

 sa lika, alt de cndast med svarighet kunna skiljas, 

 och som alllid mSste bibehallas uti samma subgenus, 

 ar den enes foster forent med modrens uterus genom 

 en sort placenta och nafvelslrang, hvilka icke finnas 

 hos den andres. I det foljande kommer atl namnas 

 om placentas tvadelning hos de amerikanska aporna 

 och vidare forskningar skola sakerl visa annu flera 

 afvikelser eller ofvergangsformer. 



Forf. lalar har om att klassificera djuren efter 

 deras afflniteter eller efter grc^den af deras zoologiska 

 slagtskap (Parente zoologlque) hvifken enfigt det van- 

 liga saltet, pa detia stalle allenast dofinieras genom 

 "ofverensslammelse i bildning." ^led ratia klandrar 

 han det alltfor vanliga brukel , att mest soka kTmne- 

 tecken lor afdelnrngarne hos de fullt utbildade djuren, 

 Ulan all man bryr sig om huruvida motsvarande 

 grunder for den gjorda indelningen finnas hos arternes 

 lagre utbildningsgrader, der de dock hufvudsakligen 

 borde sokas. Dock finnas flera forsok efler en motsalt, 

 rigtigare asigt, ofver hvilka en rati larorik litteratur- 

 forteckning meddelas och bland hvilka Baers arbeten 

 sami forfattarens egna, ofver Crustacea, intaga ell 

 ulmarkt rum. 



Sasom vigtig for kannedomen om organ isnierna 

 omtalas laran om hammad ulveckling, enligt hvilken 

 alia djur ursprungligen skulle vara lika, da alia olik- 

 hetcr skulle bero derpa, att vissa organer eller oi- 

 gansystemer hos en del djur sladna pa en lagre ut- 



