8 



snm tillhora olika ^renar, men befinna sig vld lika 

 eller motsvarande ulvecklingspunkter af dessa. Denna 

 ofverensslammelse, sorn vi aro vanda alt kalla ana- 

 log!, benamnes af fori'. Affinite collalerale, 

 hvaremol ban med namnel analourie utmarker sa- 

 dana blolta likheler, som kiinna vara frambragta 

 genom lika eller olika orsaker, bos djur af forofrigt 

 belt olika natur; t. ex. likneterne mellan natlfoglarne 

 ocb natlfjariiarne, m. m. som ej gerna kan tagas i 

 betraktande uti en vetenskaplig zoologi. De verkliga 

 ofverenssfammelserna kunna yttra sig i bislologiskf , 

 organografiskt eller fysiologiskt bansoende. Inom 

 bvarje gren eller grupp anser Forf. de former stS 

 bogst , som visa den (ydligaste utbildningen af denna 

 grupps egenbeterj de deremot, som gransa till nar-^ 

 liggande grupper, d. a. de sa kallade ofvergangs- 

 formerne, aro alt belrakta sasom lagre an de typiska. 

 Vid uppgorandet af elt system beror alll pa alt ej 

 misstaga sig om aflinitet ocb analogi ("aff. collaterale.") 

 eller bloft likhet. 



Vi bafva anselt denna iippsats vard alt refercras 

 eburu bloll minsia delen deraf, nemligen den om 

 daggdjursordningarne, inneballer nagonling for veten- 

 skapen nytt. Den utmarker sig dock for conseqvens 

 ocb riktig uppfattning samt inneballer elt kort for- 

 sok till de nyare fysiologiska forskningarnes tillamp- 

 riing pa den speciella zoologien efler den af Baer 

 gifna anvisningen. Don innefattar lydligen nagol annal 

 an den enkia LiNM:i'ska syslematiseringen eller ofver- 

 ensslammelse i allmanbet, men mest yllre, ocb den 

 CuviER'ska , bufvudsakligen efler likhet i inre organer. 

 Den framstallda Ssigten ar ej beller densamma som 

 den OKKN'ska, enligt bvilken de syslematiska afdel- 

 ningarne representera djurets organer 5 men den slrider 

 lika lilel emol denna sednare, som emot nagondera 

 af de tva foriilnamnde grunderne for syslemaliserandel. 



