Oaktadt sin brackliga och fina byggnad aro myggan, 

 harkranken och flugan likasaval, som de storsta 

 Inseklerna, forsedda nied alia organcr nodvandiga for 

 individens och ar(ens bibehcillande. Naturen synes 

 velat hamnas ofver det forakt, hvarmed de anses^ 

 da den begafval dem ined en inre organisation, som 

 narmar dem pa eti sa beundransvardt satt, fill de 

 hogre djuren, all man for dem kan anvanda samma 

 anatomiska nomenklalor som blifvil begagnad for de 

 forra. Lkon Dufoui\ har underkasladt denna ord- 

 ning en noggrann undersokning till doss inre bygg- 

 nad och meddelat sina i detfa hanseende «ijorda vig- 

 tiga iaktlagelser. Dipternas hjerna inneslutes uti en 

 fibros hufvudskal och ar bildad, sasom hos menni- 

 skan, i tvenne lika halfklot sammanhangande vid de- 

 ras bas. Fran hjernan utga reguliera nerver for 

 sinnes-organerna (munnen, palperna, antennerna, 6- 

 gonen m. fl.) och denna forlanger sig utom hufvud- 

 skUlen uti ett ryggsnorej men delta i stallet alt vara 

 dubbelt, sSsom hos de ofriga Insekt-ordningarne, ar 

 hos Diptera enkelt. En enda apparat forenar hos 

 de sistnamnda, liksom hos Inseklerna i allmanhet, 

 den dubbia funktionen for respiration och cirku- 

 lation. Stigmata, eller respiralions-oppningarna, aro 

 antingen belagna pci thorax till ett antal af 4, eller 

 p^ abdomen till ett anlal af 5 — 6 par. De finnas 

 antingen vid sidorna af ryggsegmenterna (hos Musci- 

 des &c.), eller p5 den mjuka hinna, som forenar 

 rygg- och bukstyckena af segmenlerna (^Culicides , 

 Tabani, Asilici m. 11.). Sammansaltningen af Dip- 

 ternas malsmaltnings-apparat afviker belydiigt fran 

 delta organ hos de andra Insekt-ordningarne. Den 

 varierar inom olika slaglen och framter besynnerliga 

 olikheter, fran myggan, hvarest den ar lika lang 

 med kroppen, till Hastflugan, hos hvilken den ar 

 8 — 9 ganger langre. Spottkortlar finnas hos alia 



