Tvarlom maste ej allenast likhet eller olikhet i u(- 

 vecklingen beslamina nagol molsvarande i yllre sa 

 v^l som inre delar; utan ett qvarstannande vid olika 

 grad af ulbildning masle nodvandigl sta i samman- 

 hang med forhcrrskandet af nagot visst organsystem, 

 Vi vilja alldolps se borl ifiau det speciella utforandel 

 som hittills blifvit gjordl efler den sistnamnda asigten. 

 Deremot sla de fysiologiska asigterna i fiillkomlig 

 shid mol den fjerde af dem, som hitd'lls vanligen ijenat 

 sasom ledband vid zoologiska systemers uppgorande, 

 nemllgen den MACLEAv'ska, hvilken allenast soker fram- 

 stalla en losligen antagen, genomgaende femdelning af 

 naturen. Denna sednare asigt, som i synnerhet varil 

 foljd i England tyckes numera, afven der, lemna rum 

 at andra rigtigare. Owens arbeten hvila pa kanne- 

 dom om verkliga affinileter och de asigler som 

 Watehhouse vid flera tillfallen framstallt (t. ex. i 

 Classif. of Mammalia; Ann. of Nat. Hist. 1843 Dec. 

 p. 319) sla pa samma grund. 



Den nyss refererade iippsafsen , ar tydligen fram- 

 kaliad af ett pa flera stallen reproduceradt foredrag 

 af Owen vid Brittiska Naturforskarnes mote 1843, 



deruti han till en del framstaller samma ^sii^rter af 



o 



utvecklingen , och isynneihet framlialler den ofvan 

 yttrade, BAERska salsen , att ell djur genast vid forsta 

 borjan till utveckling af embryo, framtrader med sin 

 typiska egenhet sasom verlebreradt eller segmenleradt 

 djur, mollusk eller zoophyl , och att saledes ett hogre 

 djur, t. ex. ell daggdjur, val kan under utvecklin- 

 gen genomga de lagre sladier, som tillhcira dess typ 

 s^som verlebreradt djur, men alldeles ej dem af annu 

 lagre rang. "En insekt bildas fran borjan till en 

 folios mask, jamforlig med de lagsta af mask-klassen, 

 hvilka dock tillhora samma djurtyp; en mollusk af 

 hogre ordning blir genast en mollusk, lik de lagre 

 af denna djurform och forbigar hela serien af Polyp 



