155 



Orn Guano, eller den till otroligt stora massor Guiino. 

 hopade i^odseln el'ter valtenl'oglar, p^ en del oar ul- 

 med kusterna af varrnare lander, halVa atskilliga npp- 

 salser blifvit oss bekanla. Enligt Mathii: Hamilton 

 ar Guano namnet pa de foglai*, son^i leinna denna 

 spinning pA on Moro vid Aiica i Peru. Alt doma 

 el'ter beskrifningen synas det vara en art Dysporus 

 eller Graculus (Carbo), med 3 turns nabb (Iroligtvis 

 D. piscalor). Forf. anser sig ej tilllaga for mycket 

 da ban anlager, all en million I'oglar finnas pa on, 

 hvilka dagligen gifva vid pass elt uns track hvar- 

 dera, d. a. tillhopa 30 tons om dagen, som genom 

 uldunslningen m. m. kunna reduceras till half'leri, eller 

 15 Tons hvarje dag. Salunda kunna snarl ofantliga 

 massor hopa sig. Denna godsel brukades sedan ur- 

 aldriga lider pa akrar af Peruanerne. Foglarne funnos 

 I'ordom i storre mangd an nu, sedan de myckel blif- 

 vil forslorde, dels under krigen,'"dels af resande som 

 roa sig med alt nedskjula dem. (James. N. Ed. Phil. 

 Journ. Vol. 34 p. 389. — Fr. N. Not. 562. — 

 Teschemacher meddelar ett sialic ur Garcilasso de 

 la Vega (Lisboa 16)9), som upplyser atl Guano-oarna 

 ISngs Peruanska kusten voro under Incas lider in- 

 delta pa meniglieterne, som agde begagna <i:odseln, 

 men foglarne fingo ej dodas. Lager skola finnas af 

 7 a 8i)0 fots magtighel; der regnar nemligen aldrig, 

 hvarfore godsein ej borlskoljes. (Sillim. Jourrt. 46, p. 

 i203; — ur Boston Proc. 1843, p. 101. — James 

 Journ. 37, p. 409). Denna vara biirjade fa slorl 

 varde i Europa och utfordes i miingd fran Peru, da 

 den blef belagd der med dryg lull. Man sokle dci 

 rail pS dylika oar utmed kusten af Afrika, hvarifran 

 nu i flera ar ofantliga qvantileter blifvit inforda till 

 Europa (Bibl. Univ. de Geneve Tom. 51, p. 379, der 

 analys lemnas pa bade Afrikansk och Amerikansk 

 Guano). — Underratlelscr om Guano-on Itchaboe 



