139 



finner hiir BoiKs egna salt alt uppslalla j^eneriska 

 characlerer, sorr) ej loide biTallas af alia, da lian 

 bland dem i forsla rummet raknar I'ai'g och teckning, 

 hvilka han oflasl anser vara af stone vigt, an t. ex. 

 nabbels form 5 men Ref. maste i denna punkt i allmanhet 

 forena sig med BoiE derom, all uppgifter af farg 

 och leckning ofta aro af vida storre syslematiskt 

 varde iin de vidlyfliga, men obestamda eller osanna 

 lal om former, som plaga uppgifvas sasom charac- 

 lerer i ornilhologiska skrifter, der utan Ivifvel chfi- 

 racterisliken star vida lagre an inom^ nagon annan 

 del af zoologien, och onekligen skall man, efler 

 narmare inhemlad kannedom, i praktiskt hanseende 

 gifva Boies korta, besliimda uppgifter forelradel, fram- 

 for den generiskt descripliva delen i storsta antalet 

 af samlidens ornilhologiska produkter. 



Under velenskapens narvarande standpunkt aro 

 alia arbelen af stor nytta, som iipplysa synonymion 

 sanit arteinas anlal och classification under genera, 

 och i dessa hanseenden aro foljande 2:ne af mycket 

 varde, ehuru de aro blotla namnfoileckningar: 



List of the Specimens of Birds in the British 

 Museum (af (1. B. Gr4Y; 8:0) j Part I, Accipitres 

 L. och Part III, Gallinae (med Columbte], Grallae 

 el Anseres, 1844. Uti denna samling, den rikasle 

 i verlden, finnas slorre delen af kanda arler, hvar- 

 igenom en god ofversigt erhallesj t. ex. af Accipitres 

 uppriiknas 204 sp. diurna och 73 nocturna. 



Syst. Verzeichniss der Nalurhist. Sammlung der 

 Gesellschafl Museum [i Bremen], Erste Abth. Vogel, 

 4:0 Bremen 1844 (af Hartlaub). Denna catalog ar 

 fardig och omfattar v. p. 2n00 arler af naslan alia 

 nyare genera. Den ar sfdedes del enda nyare, nu 

 fardiga arbele j>g kiinner, som nu ger en storre of- 

 versigt af he I a fogelclassen. 



