116 



Tyska ofversatlningen har samma ultryck blifvit ylter- 

 ligare lorandradt till "Kurzen, slachlichen Haaren." 



Indiens Pecora uppriiknas i Calcutta Journ. Vol. 

 I p. 600. 

 Nervei. OfvGr Ccrebralnerveme hos Faret har Bonsdorff 



lemnat en utmarkt afhandling i Acta Fenn. II, 145 

 (afven sarskild: 284 sid. 4:o Helsingfors 1843). Det 

 vore for vidlyftigt a(t har genomga detia arbetej vi 

 kiinna dock hanvisa till ett kort sammandrag derur, 

 af Retzius, i Vet. Ac. Ofv. 1844, sid. 30. 



Hagenback har afhandlat 5:te hjernnerv-paret 

 hos Pecora i Baseler Ber. VI, 95. 

 Cnmeiina. Om artcme af slaglet Auchenia hafva vi re- 



dan forut , sidan 92, lemnat ett utdrag ur Tschudis 

 Fauna. — Ytterligare om desamme meddelar Mathie 

 Hamilton i Jamesons N. Ed. Journ. Vol. 34 p 285. 

 — Fr. N. Not. 564. Lama och Alpaca finnas blolt 

 i taml tillstand. De hallas^ jemte far, pS de n§got 

 lagre hogslatterne, af mindre an 12000 fofs hiijd, t. ex. 

 vid Polosi. Huanaco och Vicunna finnas deremot 

 blolt vilda. Den sednare allenast i Peru, den forra 

 anda ned till sodra Chili, men bSda blott p^ de 

 hogsta slatlerne af 14000 fots medelhojd, t. ex. soder 

 om Tilicaca, vester fran Polosi, der climalet ar ganska 

 svart 5 men ej pa den slora slatten vid Oruvo i Boli- 

 via, som ar 12000 fot hog. Ingen af dem finnes 

 upp norr om Equator. Under Incas tider var det 

 forbudet att doda Vicunnasj man dref dem tillsam- 

 man inom ett slangsel af rep, behangde med lappar, 

 hvilket var tillrackligt for att fanga dessa hogsl 

 enfaldiga djur, och klippte dem, hvarefter de liter 

 slapptes. Denna och flera andra, af Incas utfardade, 

 ganska siranga lagar, efterlefdes noga, och bruket 

 fortfor att foljas lange under spanska tiden. Nu der- 

 emot flingar man dem och mordar dem i tusental , 

 hvarfore de arligen aflaga i mangd. Men det sv^ra 



