117 



climatel pa de vidstrackta, skoglosa, olta vatlenlosa 

 hogslatlorne, som gor del sv^rt lor menniskor att der 

 uppehalla sig, bidrager till deras bibehallande. De 

 dricka naslan aldrlg. 



Om Lama meddelar Stannius i Mull. Aicli. 

 1842 p. 388, alt den nyfddda ungen bar 4 lander i 

 intermaxillarbcnet, liksom hos kamelerne. Os inter- 

 parietale ar ganska stort. 



Mayek i Bonn bar lemnat Anatoml af Lama, i 

 Fr. n. Not. 623. 



Gulliver anforer all spermalozoerne af Camelus 

 bactrianus likna dem af andra daggdjur, oaktadt 

 blodkulornas mycket afvikande form. Z. Pr. 1843, 

 p. 5). 



Dljverngy synes vilja anlaga, alt flera arter af Cameio- 

 GirafTer finnas i Afrika, nemligen, all de i sodra, 

 ostra ocb vestra Afrika skulle vara olika. 1 synner- 

 het anser ban den vid Senegal skild och sloder sig 

 pa yltranden i bref frSn Owen. Giraffen fran Senegal 

 skall hafva' underkakens bakre vinkel nagot nedsti- 

 gande, kindlandernas alveolarkant ar nagot langre 

 an pa den capska, ehuru hela kaken ar belydligl kor- 

 tare, och sjelfva tanderna aro nagot langre mot 

 bredden. Ann. des Sc. Nat. 1844, I, 49, under beskr. 

 af den fossila arten. — Ref. skulle tro, alt dylika 

 olikheter aro individuella. 



Nagot om Giraffjagl, ur Pallmes resa i Kordofan, 

 se Fron N. Nol. 669. ' 



JoLY el l'Avocat ^terupplifva paslaendet, alt 

 Giraffens born aro epiphyser "a cheval sur la suture 

 fronto-parielale"; sedan periosteum genom maceration 

 blifvit aflost kunde bornen loslagas "sasom Cuvier bar 

 sagl." [CuviERS uppgift var bemlad fran Cretzschmars 

 i Riippells Atlas]. Pannknolen fanns ej emedan 

 djuret var ungt , bloll 22 mSnader. Inslilut 1844, p. 

 98 (ur Fr. Vet. Ac. 18 Mars); R. Z. p. 123. -- De 



