122 



i fall man ej skulle se barderne, sasom pci foster, 

 hos hvilka de ej borja bildas forr, an foslrel nail sin 

 lialfva slorlek eller nnera. Bland ulmarkla arlskill- 

 nader nDaste raknas parasilerna, hvaraf hvarje art har 

 sina egna; nemligen: Balsena anlarlica igenkannes af 

 Coronula balsenaris, ofvanpa nosen, pa stjerlen och 

 pa fenorna, samt Tubicinella, ofvanpa nosen, med 

 en vanligen derpa sittande liten Otion. B. mysti- 

 cetus har inga Balani; — Balaenoptera boops Fbr. 

 igenkannes af Diadem a balaenaris. 



De egenlliga Balacnse synas ej hafva varit kanda 

 i Europa for an pa 1500-talet, dS fangsten i norr 

 borjade. Blotl 2 arler aro sakert kande: de nyares 

 B. mysticetus (men ej Aristotelis eller i allmanhet 

 de gamles), som flytlar, vid Gronland, sa, att den all- 

 tid haller sig i granskapet af isen, — och B. ant- 

 arclica, som ar mindre och lifligare och i stilla 

 hafvet gar anda upp till Kamtschatka; den sages af- 

 ven vara sedd vid Newfoundland. 

 Baiaeno- SI aglet Balaenoplera utgor hufvudsakliga fo- 



P*^'^' remalet for dessa undersokningar. Vi hafva redan i 

 forra arsb. anfort alskilligt om dem af Eschricht. 

 Har Sterupprepas uppgiften, att ingen art ar kand 

 som saknar hudvecken pa bukenj och dessa borja 

 visa sig p^ fostret, da del natt ^ af sin langd sasom 

 foster. Dessa arler lefva af fisk. De flytta liksom 

 andra Hvalar och visa sig regulierl pa vissa arstider. 

 Bevis framdragas, att samma individer arligen besoka 

 samma trakler. Markvardig ar uppgiften om huru 

 latt de stora Hvalarne do af mindre skador: en, som 

 0. Fabricius traffade med en fogelpil, fanns dod inom 

 elt par dagar derefler. De olika melhoderna af hval- 

 f^ngsl beskrifvas. Sedan Forf., ufan Ivifvel pS goda 

 grunder, nedrifvit all hittiUs gjord artbestamning i 

 Cetologien, skulle del varit onskvardt, all de som 

 ej aro fulll hemmastadda uti delta amne erhallil at- 



