125 



uppgifvit. Hogst irUressanta aro jamCorelserna mellan 

 foster och fullvuxna, t. ex. hos alia fosterna af den 

 iilla nordiska Hvalen var ryggfenan lag, trubbigt 3- 

 kantig, hvaremol den hos de utvuxne ar hog, nagot 

 bakatliggande, spetsig och baktili inskuren. Liksci ut- 

 vaxa sfjertloberne pa langden. Deremot hade brost- 

 fenorna fullkomligt lika proportioner pa unga och 

 garnia: de hade qvarslannat vid en viss, l^g utbild*- 

 ning hos fostret. Moriharen pa nosen aro i allmanhet 

 tydliga hos foster. Deras olika lage kan lemna goda 

 artkannemarken. 



Uti Tredje afhandlingen beskrifvas inre delarne 

 hos dessa samma foster. Den af 3:ne rum samman- 

 satta magen och den langa tarmen ofverensstamnna 

 med forhallandet hos Delphinerne. Blindtarmen ar 

 korrt. Respiratlonsorganerne, hjertat och karlen, 

 njurarne (Sec. beskrifvas. Afven tanderne eller tand- 

 rudimenterne, som E. sett pa sS val fostren af Balse- 

 nopterae som pa det foster af Balaena mysticetus, 

 hvilket forvaras pli Riksmuseum i Stockholm och som 

 ar ett af de hogst fa, af denna sort, som finnas i 

 samlingar. Dessa tandrudimenter sitla vid huden uti 

 en alveolarfara i kaken, som blir ganska tidigt utat 

 tillsluten genom hudens hopvaxning. De aro omkring 

 32 p^ hvar sida, i hvardera kaken, hos Balsena, och 

 40 a 50 hos Balsenopterae. 



Uti den Fjerde afhandlingen innehalles en ut- Hypero- 

 forlig litteratur-historisk och anatomisk afhandling om 

 "Naebbe-hvalen eller Andarnefja" (Hyperoodon), 

 som fatt "flera namn an antalet af de exemplar, 

 hvaraf Zoologerne hemlat sin kannedom derom. Om 

 samma djur hade E. gifvit en afhandling i Danske 

 Vid. Selsk. Afh. X, och korteligen i Oversigt for 

 1842 (och derur i Isis 1844 p. 804). 



0. Bellingham lemnade dessutom en korrt un- 

 derrattelse om en Hyperoodon, som strandat vid 

 Island d. 6 Oct. 1840: (Ann. Nat. Hist. XI, 414). 



