130 



livillxa iilla hafva en lunn muskel pa livardera sidan, 

 som , liksom hos de flesfe Coccyges, endasi utgor en 

 I'orlsallning af Inflrorols sidomuskel, 



2:0 C!ia smarhy nchus, som liar en alldeles 

 egen bildnins:, nemligon pS hvardera sidan enijocU, 

 slarli , naslan klotforniig miiskelmassa, som ar stoire 

 an hos de med sSngapparal forsedde foglarne, men 

 blolt kan anses utgoras af en enda muskel, — och 

 denna fastar sig, till stone delen, ej pa forsta bron- 

 chial-halfringen, utan pa hinnan (slemhnden) mellan 

 denna och sjelfva larynx , och fororsakar bildningen 

 af en sort lapp pa detia sialic. 



3:0 Piprae, som afven hafva blolt en muskel 

 p§ hvardera sidan, men af ganska olika bildning hos 

 de olika arlerna, till och med hos sa narslaglade 

 arter som P. pareola , leucocilla och auricapilla. Hos 

 den forra ar musklen tjock , hos de tva sednare ar 

 den tunn, och 3:dje bronchial-ringen ar stor, ben- 

 artad; men afven mellan dessxi 2 finnas betydliga 

 olikheter. Rupicola (R. cayana Svv. 5 PI. enl. 39) 

 har dessa delar alldeles lika dem hos Cotinga. 



4:0 Thamnophilina, nemligen si. Thamno- 

 philus och "Myolhera". [formodligen Formicivora Sw.], 

 hos hvilka slutet af luflroret , nasi fore 2-delningen, 

 nigores- af hud med blolla rudiment af ringar. Dessa 

 foglars larynx ar saledes alldeles mjuk. Musklerne 

 forhSlla sig sasom hos Colingas. 



5:0 Tyrannina och Platyrhynchi eller de 

 s, k. Amerik. Muscicapse, hos hvilka alia en carti- 

 lago arytenoVdea lorekommer, men som for ofrigt 

 visa ganska varierande och besynnerliga corpbinalio- 

 ner. Hos dem finnes blott en muskel pa hvardera 

 sidan, sasom hos alia de foregaende, men -denna ar 

 tjock hos T y r a n n u s , P I a t y r h y n c h u s och E I ae n i a ; 

 tunn hos iVlyiobius, Mionecles (Tod leucoceph.) 

 Pyrocephalus (M. coronal a), Fluvicola (bjcolor 



