60 



Phoenicierne voro Canaaniler, och att de, liksom 

 deras afkomlingar Carlhaginenserne, talat nasJan ren 

 Ebreiska, bevitlnas af de inskrifter, som finnas efter 

 deni. Judarne hafva utspridt sig ofver hela jorden. 

 De hafva pa nagra stallen, i heta lander, antagit 

 svart farg, t. ex. i Cochin, och aro underslundom i 

 kallare trakter, I. ex. England, blonda med bla ogon, 

 hvilket Foif. anforer sasom ett markligl bevis pS 

 foranderligheten af menniskans farg. Alt forandringen 

 skell utan en sa betydlig blandning med andra na- 

 lioner, aU denna skulle kunnat fororsaka andringen, 

 blir tydligt deraf, all man kanner hum detta folk, 

 i likhet med manga andra, ar angelagel om bibe- 

 hallandet af racens renhet och att de pa en lagre 

 bildningsgrad rent af hysa furakt eller afsky for an- 

 dra folkslag. 



3:o. De egentliga, nordliga Araberne, som nu 

 utbredt sig ofver hela norra Afrika sSsom Beduiner, 

 Maiirer, Fellahs o. s. v. Exempel anfores pa Araber 

 vid Jordan, af ren stam, som aro alldeles svaria, med 

 krusigt har, nastan som negrer. 



Dessutom anforas Himayariterna (eller Ha- 

 myariterna; af Grekerne benamnde Homeriter), som 

 fordom bebodde sydliga Arabien der en betydlig 

 lemning finnes i provinserna Mahra och Hadramaut , 

 hvilkas urinvanare kalla sig Ehhkili (d. a. frill folk). 

 Fran dem harstammade den iEthiopiska colonien i 

 Axum, som talade G h y z-spraket , och hvars afkom- 

 lingar aro de nuvarande Abyssinierna. Ofverensstam- 

 melsen af dessa sprSk har blifvit ^dagalagd genom 

 nyare forskningar. Nu talas i Abyssinien 2:ne dia- 

 lekter, nemligent l:o Tigre-sprSket, som foga afviker 

 fran det gamla Ghyz, hvilket larer hafva talals i hela 

 Abyssinien sa lange Axum, uti Tigre, var hela lan- 

 dets hufvudstad. Q:o Amhara, som ar slarkt upp- 

 blandadt med frammande ord, t. ex. af Gallas-spraket , 



