m 



IV^n sodra griinsen af Dongola till FazogI , der neg- 

 rerne vidtaga. Uti del egentliga JEthiopien: Don- 

 gola ocli Nubien, anda till EgyplisUa griinsen vid 

 Assuan, forstas val Arabiska, men [alt sluta af den 

 ej ratt beslamda nppgiften] tyckes ej falas af manga. 

 Der talas i synnerhet tie sprak: 



1:0 Nobinga eller Nuba-sprakel , i 2 a 3 dia- 

 lekter. Del kallas vanligen Berbersprak; folket heier 

 ^nnu Nop, plur. Nobiga. Samma sprak talas afven 

 i Norra Kordofan (som egenlligen heter Kordifal), 

 till folje af inflyttningar fran Dongola. Det anmarkes, 

 all de s. k. Nuba-Negrerne , som bo i oknen , ej hora 

 till Nuba-folket J men efter hvad L. nagot sednare 

 yttrar, synes det som om en del talade ett narslag- 

 tadt sprak. L. tyckes anse Nuba-spraket visa en af- 

 lagsen slagtskap med de s. k. Kaukasiska [Semiliska? 

 «Iler Indo-germaniska?] spraken. 



2 Kungara i Darfiir och Kordifal, ar ett tyd- 

 iigl Negersprak. Namnet Kungara tillhor afven fol- 

 ket. Det erinrar om Kongo och den af Ritter funna 

 likheten mellan Kongo och Kafferspraken. 



3. Bega-spraket (=Beganie) talas af Bischariba 

 i liela o. Nubien ochMeroe,23^ — 15^ lat. Det sages 

 vara ell tydligt Kaukasiskt sprak _, som star pS en 

 markvardig standpunkt af grammatikalisk utveckling. 

 Nomina och Verba aro nastan lika. L. anser det 

 hafva varit det gamla Meroe-sprakel, som saledes 

 skulle hafva varit detsamma som del -^thiopiska. 

 Delta skall intygas af talrika inscriptioner. I sam- 

 manhang harmed aufiiras flere hogst intressanta mfed- 

 delanden om gamla historien och om Meroe. De 

 ^thiopiska monumenterna aro samllige yngre an de 

 Egypt iska och uppforde under ledning af Egyptier. 

 Beraltelserna om Meroe och om den JEthiopiska cul- 

 turen harleda si;^ blott fran den lid, dci Egyptiske 

 konungarne voro undandrifna af Hyksos och fortforo 



