69 



att regera i Meroe , liVcjiilVar» de slulligen ^tertogo 

 Kgypten. Emelleilid hade Dynastien blifvit sydlandsk, 

 sa att till ocli med en svarl Kung salt pa Egyptens 

 thron. Alia drommar om den Egyptiska culturens 

 harkomst soderifran, fr^n Meroe, aro fuNkomligt 

 ogrundade. Eorhallandet har varit del omvanda: alt 

 den Elhiopiska cnltnren titgatt fr^n Egypten och en- 

 dast existerat genom inverkan af en egyplisk colonf. 



Ganska markviirdig, for kannedornen om dessacKgypten^. 

 landers climat, ar Lkpsii pa anf. slalle meddelade ^"^j,")^ 

 upptackt at' en Nilmalare vid sodra gransen af Pha- 

 raonernes egypliska rike, i eataraelen vid Semne , 

 22^ lat. der Nildalen ar tr^ngasl. Den ar upprattad 

 af MoERis (Amenenrjha III) och forsedd med talrika 

 vattenmarken fran bans regeringslid och nagra sed- 

 nare (Hyksos infollo i landel kort efter hans tid). 

 Den visar att hogsla floden da var 25 fot hogre an 

 den hogsta rm kanda flod p^ samma stalle, ocf> i 

 medeltal 22 fot hogre da an nu! 



I sammanhang harmed ma namnas densammes(Om Pv- 

 markvardiga upptackt af Pyramidernes andamAl ochnes"by"'" 

 byggnadssatt. De voro Konungagrafvar, som hvarje "^^^• 

 Konung uppforde at sig, under hela sin regeringstid. 

 De pabygdes genom upplaggande, Dodifran uppAt, af 

 iiya hvarf af de bekanta, stora , trappformiga sten- 

 blocken och voro saledes alltid fardiga, allenast det 

 under upplaggning varande sten-hvarfvet fullbordades^ 

 och. dermed afslutades byggandet vid konungens dod. 

 Den som regerade langst kunde alllsa fa den storsta 

 pyramiden. (Se Berl. Ber. 1843, 177 och 204). 



Ofver de fordna och nuvarande Egypt ie rnaEgyptier. 

 hafva vi af Morton erhallit ett vidlyftigt arbete: 

 Observations on Egyptian Ethnography &c. (i Amer. 

 Philos. Trans. Ill, 93: 1844 och sarskildt under tile! : 

 Crania /Egyptiaca. Philad. 1844, 4:o, 14tabb.), som 

 ar forsedt med fah4ka plancher forestallande allehanda> 



