77 



deias underrraltelser om uppiaoklen iif ickc mindre 

 an 44 gamla sttidcr med betydliga luiner, som nu 

 ligga olVervaxta ocli okanda. Forf. utvecklar har den 

 bestamda asigten, all alia dessa stader varit upp- 

 forde och belolkade af de nuvarande Indianernes for- 

 fader, som lalade samma sprak med dem, saml att 

 storre delen voro bebodde och begagnades da Mexico 

 erofrades af Spaniorerne, ocli framdiager tydliga be- 

 vis for dessa pastaenden ur for handen varande hi- 

 storiska kalior. Delta folk visas hafva likhet med 

 de Nordamerikanska slammar som tala Algonquin- 

 sprakel [se : "ihe red band" V^ol. 2 p. 45 och appen- 

 dix]. Utan tvifvel harstamma de fran Toltecanerne 

 (Tollec), som omkring ar 1052 skola hafva invandrat 

 hit. Enligt de tradilioner som funnos i landel vid 

 spaniorernes ankomst, och som lyckligtvis da blefvo 

 antecknade, voro Toltecanerne de forsla invanarne i 

 Anahuac, eller nuvarande Mexico. De hade blifvit 

 fordrifne fran silt hemland, N.V. om Mexico, omkring 

 ar 600 (596 e. C. f.), hvarefter de vandrade omkring 

 i 124 ar, da de bosatle sig och aniade staden Tula, 

 nara nuv. Mexico (v. p. ar 710). Tula var hufvud- 

 stad i Toltekanska riket, som agde bestand 350 ar, 

 da farsoter och svara missvaxter, till folje af torka, 

 fororsakade dess upplosning. Sista konungen skall 

 hafva dott i den harjande farsoten 1052. De qvar- 

 lefvande flydde till Yucatan och Guatimala, som 

 derigenom erholl sin befolkning. — Mexikanska Ian- 

 del (Anahuac) lag fran denna handelse ode etl ar- 

 hundrade, hvarefter Chechemecos, Acolhuans, Tlastal- 

 tecs och Aztecs efter hvarandra logo besittning deraf 

 och utgjorde ordnade, bildade stater. Montezuma, 

 som stortades af Cortez, var Aztekernes siste kung. 

 Forf. aftrycker ett gammalt manuscript som ar for- 

 faltadt pa maya-(mexicanska) spraket af en infodd 

 furste eller adiing, hvilken erhallil europeisk bild- 



