78 



rnni^, och soni inneh^ller denna tradition, sanil lern- 

 nar engelsk ofversSttning deraf. Kniigt bans tydning 

 af meningen deri , som dock ej synes tillfrodsslallande 

 uppfatlad, sknile alia liandelserna hafva inliaffat annu 

 tidigare, sa aft Toltecs liade utvandral omkiing ar 

 144 j Uxmai , en af de betydligaste ruinstaderna i 

 Yucatan, skiille vara griindad af dem v. p. ar 936 

 o. s. V. — Ganska markvardig ar framstallningen af 

 delta folks ganila liderakning och calender, efter pe- 

 rioder, som meddelas i elt bihang. 



Prof p§ Quiche-spraket meddelas (2, cap. xi). 

 Det lalas annu af de infodingar som ej anlagit Span- 

 skan. Dessa infodingar sagas annu hafva traditioner 

 angSende sin harkomst eller historia. Uti samma 

 Irakt, vid S:ta Cruz del Quiche, 15" N. L. , finnas 

 miner efter en stad, hvars historia ar med sakerhet 

 kand. Den var elt konunga-residens och offerslalle 

 del Spaniorerne erofrade landel. Del blir ej ratt tyd- 

 ligt af F6rf:s framstallning, huruvida Quiche-spraket 

 ar narslagtadt med Aztekernes sprak eller gamla 

 Mexikanskan, som annu skall talas af elt folk vid 

 slilla hafvel, Pipil-indianerne. Del anfores alt 24 

 sprak talas i Guatimala, af hvilka dock de flesla 

 lara vara blolla dialekter af ett och samma grund- 

 sprak. Vi namde redan fdrul, sid. 28, ell annat 

 exempel p§ de amerikanska sprakens spliltring. 

 Diverse. Om hufvudcls hoplryckniug pa barnen bland In- 



dianerne vid Columbia-floden kan ses Fr. N.Not. 545. 



Prins Maximilians af Wied resa i det inre af 

 Nordamerika aren 1832 — 1834 ar fullslandigt utgifven. 

 (in 4:oCoblenz bey Holscher; I: 1839, 651 sid.; II, 

 1841, 687 sid. 33 lab. m folio, charta och tradsnitt). 

 Den skall innehalla myckel naturhistoriskl och sar- 

 deles mycket om infodingarne, men ar mig endast 

 kand af tidskrifter. 



