Om 



zoo I. s;im- 



31 



Flera mcdel (ill zoologiska samlingars forvarade 

 hai'va blifvit foreslagne. men del ar att betvifla, alt lingars 

 nagot af dessa kommer att ersiiKa de redan brukliga. J^Jjj'J; 

 SSliinda bar Babington vid Brit. Assoc. 1842, upp- 

 gifvit aU Sol. snbcarbonatis kalici ar det basfa amne 

 alt forvara djuriska iimnen uti (Instifnt 1843 p. 66). 

 — WiLLiCH rekommenderar Nux vomica eller Strych- 

 nin, sasom pulver, spritsobition (l(Xi grammes N. 

 vom. i 1 litre Alcohol) eller salfva, for att begagna i 

 stallet for arsenik till conservering af daggdjurs och 

 fogelskinn. Anstallda forsok hafva dock ofvertygat 

 Ref. att Nux vomica alldeles icke skyddar for mal. 

 Anvandandet af Strychnin ar migobekant, men larer 

 vai ej kunna komma i fraga, da faran deraf synes 

 vara foga mindie an af arsenik och kostnaden skulle 

 bli slorre. Nyltan kan val ej heller vara betydlig, 

 da den af Nux vomica ar alldeles ingen. — Kaup, 

 som insett otillracklighelen af dylika surrogater, upp- 

 gifver (i den forut, sid. 20, omtalade: Classification 

 &c., sid. 137), att det enda sakra medlet till hudars 

 forvaring ar arsenik, men icke i den vanliga formen, 

 utan upplost i vatten, hvaruti hudarne, med har, 

 fjader &c. belt och ballet genomblotas, nemligen de 

 af daggdjur, genom neddoppning och blotningj fogel- 

 liudar genom omveckling med klutar, som indrankas 

 med giflvatten. Om sprit tages i stallet for vatten, 

 gar torkningen sa mycket fortare, och en dylik sprit- 

 losning ar det verksammaste medel for conserverandet 

 af djuriska mjuka delar. Pa uppstoppade djur maste 

 folterna med folsulorna, nabb och alia delar forgif- 

 tasj men en hogst obetydlig qvantitet arsenik ar till- 

 riicklig, sa att vida mindre atgar an vid det nu 

 brukliga saltet, med arseniksapa. Ett skalpund ar- 

 senik sages vara nog for att forgifta 7| amar vatten. 

 (Ungefar 1| grammes pa 4 litres vatten). Mojiigtvis 

 ar en annu vida svagare losning tillracklig. K. fore- 



