33 



Gtlino^rafi. 



Studium af menniskoslaglels oliUa racer ocli na- 

 tioner har i sednare aren vunnit en allt slorre utvidg- 

 nin^ och erhallit ett betydligt antal idkare. I Paris har 

 sedan ar 1839 funnits ett ethnografiskt sallskap, och 

 i London har, ar 1843, bildat sig en Ethnological 

 Society, som genast framtradt med den energi som 

 vanligen utmarker dylika foretag i England. Nu maste 

 vi dock till ett annat tillfalle uppskjuta meddelandet 

 af de skrifter det kungjordt. I Nordamerika ar Eth- 

 nografien ett modestudium, som sysselsatter eller in- 

 tresserar nSstan en hvar bildad person. Vi hafva 

 forut, sid. 27, anfort hvilket betydligt rum sprakforsk- 

 ningen intagit iili den nyligen hemkomna, fran Nord- 

 amerika ulrustade, slora vetenskapliga expeditionens 

 vei'ksamhet. Om Elhnologiens f'ramsteg i allmanhet 

 finnes en uppsats af Hodgkin i Er. N. Not. 624 — 6, 

 hvarvid dock ma namnas, att de hos oss gjorda forsk- 

 ningarna icke varit forf. bekanta. 



Af Prichards verk ofver menniskans natural- Asjens 

 historia, utkom 4:de delen ar 1844, och tyska ofversatt- ""^'"f"" 

 ningen: III, 2; 652 sid. 8:o, i Leipzig 1845. Denr*«'cHARn. 

 afhandlar Asiens folkslag, hvaraf nagra , genom sin 

 Alder, sina fornlemningar, sin magt, bildning och 

 litteratur i fornliden och sina forhallanden till Euro- 

 peerna, aro af ett sardeles intresse. Var litteratur 

 ager redan ett utmarkt arbete ofver samma amne uti 

 Palmblads sfora Geo^rafi (1 , 1,- 1826), men vi tillata 

 oss dock all har lenma en <>anska kort ofversigt af 

 Prichards, pa de nyaste forskningarne gr(mdade ar- 

 bete, och at( (leruti intaga en mana^d allmant kanda 



Jrsb. I ZooL 1843—1844 nf Sundevnl/. 3 



