,35 



komlingar, linnns qvai* i hola Iran, sasom ell iVedlio-l , 

 si ilia boende, aldrig nomadiskt folk, som kallas 

 Tajiks. De aro Skerbrukare, handlande, handl- 

 vorkare eller arbetsfolk,- aro ofverallt undeiknfvade 

 och uigora den lagre befolkningen. De igenklinnas 

 pa silt sprak, som ofverallt ar narslagladt med Zend. 

 Men ej nog att de lefva nti *Iran. Sednare forsk- 

 ningar haf'va lemnat det liogst ovantade resullalel, 

 alt de likaledes uigora en talrik, i slJider och byar 

 boende folkmassa i de lalariska landerne: stora Biik- 

 hariet, Tiirfan, Khiwa och till och med chinesiska, 

 eller lilla Bukhariet. Sakert bo de der sedan ur- 

 aldriga tider, ehuru historien alllid framstalll lan- 

 derna norr om Bactra sasom allenast bebodde af 

 Iraniernas (Ariernes) urfiender, de nomadiska folken, 

 Tatarer eller Turanier. I Khorasan kallas de Kisil- 

 bascher och bo i sladerna. Taiiks aro i allmanhet 

 vtd vaxla, Ijnsa, med vackerl, ovalt, europeiskt an- 

 sigtej drisliga och flitiga, med mildl ntseende, men 

 giriga och ofta bodragliga. De aro hogst olika med 

 Tatarerna, som aro undersalsiga , med bredt ansigte 

 o. s. V. 



Zendsprakel har slor likhet med Sanskrit och 

 bada aro, sasom man lange kant, nara beslaglade 

 med de europeiska spraken; dock sa, alt Zend synes 

 vara urspraket for, eller harstamma fran samma ur- 

 sprak med de Germaniska sprakcn; Sanscrit har ett 

 lika forhallande till de sydeuropeiska: Grekiska, latm. 



Uti bergstrakter och aflagsnare delar af Iran 

 lefva flera sma, fria folkslag, som i allmanhet kallas 

 lliyah, men sOm aro af manga olika stammar: Araber, 

 Kurder, m. m.; en del aro nomader, de fleste aro 

 Muhamedaner V.n del lunnos troligen i samma skick 

 som nu undrr g^nila Persiska monarkiens lid. Ett 

 af dessa folk , Karaschi iAderbidjan, aro samma nation 

 soHi Ziguenarno, af indisk lace. lliyah af Persisk 



