42 



riga nalioiier uhedes ej , men cle l^ckiis bt'liiaklas sa.soni 

 njirsliiglade med Hindiierne. 



Atl nAgon iillhai'ig negerstain nagonsin .skulle 

 hafva botl i Indion ar ej sannolikl. Man fiar fatlat 

 donna menir.g efler bilderna af Buddha, som fore- 

 stalles nicd lockigl eller krusigl liar. 



3:o Folk Uti PiuCHAHDS arbele egnas 3:ne ogna, sinA ka- 



•*iska"ian-P''^' a( I'oljande tre folkracer, som mindre an de 

 dcinn. ofriga ufiedas. 



A I in en i erne, som kalla sig sjeltVe Haikani 

 efter en sagen, alt de skulle harslamma fran en at' 

 Japliets sonsoner, Hai'kan, ntgora befolkningen mel- 

 lan Perserne och Georgierne, fran Svarla till Caspiska 

 hafven, kring Ararat. Dessutom aro de vidt ulspridda 

 i alia nargransande, och, sasom handlande, i vida at- 

 liigsc lander. De voro forst elddyrkare; anlogo 

 chrislendomcn i denna religions aldsta tider och aga 

 en temligen vidlyClig iilleratur. Spraket anscs vara 

 af Persisk slam, men nied bctydliga afvikelser (t. ex. 

 pluralis pa k.) Armenierne aro ett utmarkt vackert folk. 



Kartii, Geoigierne, af persiska namnet pa 

 landet: Ciiirjistan, efter floden Kur; bo nasi soder om 

 Kaukasus i dalarne af floderne Kur och Phasis. De 

 kal lades i forntiden Iberier, af Ryssarne Grusier. Dil 

 hora: a) Colchier, vid Phasis: Mingrelier, Imirelier, 

 Lazier, Suani; 6) egcntliga Georgier. De aro kristne 

 och hafva gammal inhemsk hisloria, hvaruli de fram- 

 slallas sasom en koloni fran China, hvilket dock iir 

 alldeles osannolikt. De hiinforas af Forf. ej till nagon 

 viss folkstam. Spraket anses vara alldeles cgel , 

 ehuru blandadt med persiska, tatariska och semitiska 

 ord. Kroppsbildningen ar europeisk och utmarkt vacker. 



Caucasiska Nationerna, omlalas blolt i 

 storsia korthet, ulan att med visshet hanforas till 



