43 



ncWon iii' menniskoslaKlets htiCviid racer. Fori', blott 

 niimner all Klaphoth visat dein vara sinseinellan nar- 

 slaglade och att spraken %a nai^on likliot med de 

 Finska. [(ienorn nyare I'orskningar larer del vara af- 

 gjordl, alt de verkligen tillliora Finska racen.] De aro: 



1. Tscherkesser eller Circassier, som aro de 

 lalrikasle och bo i hela Norra slutlningen af Caucasus 

 vid Kuban och Terek (Adigi). Hit foras Abasserne 

 i sodra slullningen, som tala en betydh'gen afvikande 

 dialekt af de forres sprak. 



2. Inguschi eller Kisti m. fl. slammar i 

 mellersta, och 



3. Lesghier i ostra Kaukasus [HilforsAva- 

 rerna, som dock sedan namnas bland Turkiska folken]. 



Utom dessa namnas Osselerna, om hvilka blolt 

 sages, alt de "sannolikt hora till de Indogermaniska 

 folken", och som afven i forra delen blolt till namnet 

 anfciras. [Sasom bekant ar har man uli delta folk 

 velat finna en qvarlefva af vara stamfader, det Go- 

 ihiska Asafolkel.] 



Sardeles ulforlig och intressanl ar framstallningen 4:o Tata- 

 af de Talariska eller Tu ra n iska folken. De arOeiier Tn- 

 lill slorsla delen nomader, boende i slora Talariet ''3"*"- 

 eller ISnderna fran sodra Ryssland till Japanska hafvet. 

 De ulgoras af Ire slora hufvudslammar : Tunguser, 

 Mongoler och Turkar, af hvilka de sislnamnde som 

 vanligen kallas Talarer iiro de vida lalrikasle och 

 vidatracklasl utbredde. Namnet Tatar lillhcirde ur- 

 sprungligen ell lilet, troliglvis mongoliskl folk, som 

 sai'deles ntmJirkte sig uli Gengiskans arme. Del for- 

 vandes i Europa till Tartar, af den tillfalliga namn- 

 likhelen med de gamles Tarlarus. Kallorna for dessa 

 folks hisloiia, som noga genomgas, aro lill en del 

 inhemska skrifler hos en Turkisk nation , Quigourerne, 

 (se nedan) som skola lemna underralleLscr anda fran 



