47 



P^nropa. Do kommo da alltid nofl oslor om Caspiskn 

 litjfvet. Forul hade Porserne dcMiCiAn varit oroade af 

 Schytiska folk, som Prichard anser hafva varil Sla- 

 ver *). Hunnerna voro det forsfa lor Europeerne 

 fiillkomligt (Vammande folk som iribrot fran Asien, 

 l)e gingo forsf ofver Don ar 375. Da deras stora 

 valde upphoide, efler Auila, pa 450 talef, el'ler- 

 traddes do af Avarerne, som man efter beslamda 

 nppgifler vet hafva varit med dem narslaglade. Alt 

 bada dessa folk varil Tuikiska nalioncr saknar direkia 

 bevis, men blir af de sammanslammande handelserna 

 och tiderna samt af de beskiifningar vi aga pa dem, 

 hogst sannolikl. Utom Turkar kunde de endast 

 hafva varit Mongoler, Mandschiier eller elt for oss 

 alldeles okiindt folk, hvilka aniaganden ej aro sanno- 

 lika. Efter dem infollo Bulgharerne, som grun- 

 dade ell stort rike, hvilket lange bibeholl sig i sodra 

 Ryssland och hvaraf annn en talrik lemning finnes 

 qvar i Tiirkiet. Dessa aro en verkligt Turkisk na- 

 tion; liksa Kiptschak (eller Comani, = Uzi) och 

 Petschenegerne, som lalade samma sprak, samt 

 Chazarerne, hvilka alia inkommo eller funnos 10. 

 Europa 2 a 500 ar sednare. Gamla sprakprof m. m. 

 finnas fran dessa folk, som af aldre forfattare kallas 

 jovQxoi, liksom de Altaiska Thii-Kiu. Namnet Turk 

 ar saledes ingalunda nytl. 



Nuvarande Turkiska nalioner aro foljande: Nogay- 

 Talarerne som under mSnga olika namn bo i Bess- 



i. 



*) Fdrf. tyckes fdrst hafva antagit, att de folk, som i 

 aJdsta tider nagongang oroade Persiska riket fran norra 

 sidan, samt de Sacae eller Indo-schythier, som 56 §r 

 f. C. f. blefvo utdrifne ur Indien, voro Turkiska folk- 

 sJag. Nu anfdrer ban pa ett par stallen uttryckligen , 

 att de sannolikare synas hafva varit Slaver (Schyther) 

 och att de tyckas hafva lefvat i flendtligt tillstand mot 

 Turkarne, anda sedan dessa pa 300-talet bdrjade visa 

 sig inom de fdrres gamla omrSde. 



