48 



jiiabien ocli utmed Svaiia hai'vet , p5 Krim ocli vid 

 Kuban, N. om Kaukasus. De kommo diJ under Peler 

 1, fian traklen norr oni Kaspiska liafvet , men har- 

 stamnia ej fran Kirgiserne. De aro nomader, tala 

 ett rent turkiskt sprak, ulan Mongolisk inblandning. 

 De skola vara sma till vaxten och likria Lapparna. 



Talarerne i Kasan, Aslrachan och Orenburg, 

 som nu aro akerbrukare och handlverkare, hafva 

 antagil elt alldeles europeiskt utseende, belt olika 

 med det latariska utseende, som de, enligt elt 

 ogonvittnes, den bekanle Herbersteins beskrifning, 

 hade for 300 ar sedan. Deras sprak ar rent tatariskt. 



Osmanii eller det i Sultans rike herrskande 

 folket , horde till dem , som kommo ned till mindre 

 Asien fran trakten af Aral, under Khalifatets tid , 

 och som anda frSn 400talet arbetat pa Persiska ri- 

 kets fall. Deras sprak ar tydligen uppblandadt af 

 frammande ord och deras utseende bar forandrat sig 

 med lefnadssatlet. Uti mindre Asien skola de utgora 

 en betydlig del af befolkningen. 



Usbekerne, nu herrskande i Bokhara, Chiva^ 

 Baikh och nastan allt baltre land i slora Bukhariet. 

 De kommo fran Norr omkring ar 1498, nemligen fran 

 Chinesiska Tatariet (Kaschgar, Khoten &c.) och lara 

 harstamma fran de forr namnde Quigourerne m. fl. 



Turkomanerne, nomader i stepperna och 6k- 

 narna soder om Aral och Kaspiska hafvet. Flera finnas 

 i Syrien och Arabien. De voro herrar i Bokhara 

 m. m. tills de af Usbekerne utdrefvos. Deras har- 

 komst ar oviss. De aro ofta Ijusa , t. o. m. blonda. 

 Hufvudet skall likna Chinesernes. 



Kirgiserne tala rent Turskiskl spr§k, liksom 

 Tatarerne i Kasan Sec. De iiro komne fran Oster, 

 Man bar underratlelser om dem anda fran 6 och 700 

 lalet, uli Mongoliet. 



I Si- 



