54 



ordens likliet till Ijudet, utaii sla i en sort iiibordes 

 systematiskt sammanhang el'ler betydelsen, sa atl elt 

 lexikon oCver dem blir en slags systematisk uppstall- 

 ning af begreppen. Buddhaisterne hafva pa flera slallen 

 infoii bokslafsskrift , men teckenskril'ten ar den aldsta 

 och allmannaste. Den ar uraldrig hos Chineserne och 

 uppgSr anda till detta folks forsia bildning. Boktryc- 

 kerikonsten uppfanns hos dem ar 952 e. C. f. eller 

 efler andra berakningar an tidigare. — Del ar ovantadt 

 atl i dessa aflagsna och eget bildade spraken, t. ex. 

 i det chinesiska, traffa ett anlal ord, som aga en 

 (ifverensstammelse med dem i de europeiska spraken, 

 hvilken icke synes vara accidentell. 



Chineserne aro hufvudfolket af denna race, 

 Genom sin tidiga bildning och silt slora antal hafva 

 de ulofval ett maktigt inflylande pS alia de ofriga. 

 De aga en rik litteralur och en urgamtnal hisloria. 

 Deras med handelserna samlidiga historie-bocker borja 

 med Cong-fu-tses annaler, v. p. 550 f. C. f. [D. a., 

 ungefar ell arhundrade fore Herodots tid]; men dh 

 en stor del af deras aldre litleratur blifvit forstord 

 af Sch i-h oang-t i, den forsia Kejsaren ofver hela 

 China, v. p. ar 213 f. C. f. , forelog sig Sse-ma-lh ian, 

 V. p. 94 f. C. f. alt i ett enda stort verk hopsamla 

 allt som fanns ofrigt af Chinesernes hislorie. Denna 

 uppgar, genom antecknade tradilioner, som aga ut- 

 seende af atl vara sanna, till Keysar Yao, omkr. 

 2257 f. C. f. ; men andra, mera fabnlosa uppgifler, 

 borja med Hoang-ti v. p, 2600 f. C. f. — Chine- 

 sernas gamla sagor aro hogsl egna. De aro alldeles 

 olika de vesterlandska folkens; inlet (ecken till poesi , 

 ingen hjeltealder, ingen lycklig guldalder dS Gudar 

 bodde pa jorden, men ocksa ingen ofvergang till en 

 fordarfvad jernalder, och dermed foienadc afventyr och 

 krig. Deras historia borjar med atl en Kejsare eller 

 Palriark befaller folket atl bosalta sig och antaga 



