58 



chlnesiska, mod en Kejsare, Zin-mon, utan foiQ- 

 gaende tradilioner. Skrifkonsten ar yn^^re och lik- 

 som all hildning, kommen fr^n China. Religionen ar 

 Buddhistisk, men slarkt blandad med den ursprung- 

 liga, hedniska, som utgjordes af en niarkvardigt ut- 

 bildad mylhologi, till formen lik den ursprungliga 

 chinesiska, men I'ullt inhemsk. f)e vareLser som mot- 

 svara Gudarna i andia mythologier aro dodiiga, 

 menskliga; de raknas liil et( antal af 3!32. 



L icu-k i e u-oarnes invanare (ala samma s[)iak 

 som Japanerne, men lefva i ell obildadt lillstand. 



Koreanerne sagas harslamma fran 2:ne folk; 

 troligen latariska; spraket ar mangslafvigl. 



Syro- Sist afbandlar Phich^kd de vanligen sa kallade 



natio'n*er!S*^f"'*'ska folkcn, hvilkahan benamner Sy ro*a ra bisk a, 

 emedan de i forsia Mosebok meddelade genealogierna 

 visa, alt en betydlig del af dessa folk ej harslamma 

 fran Sem , ulan fran Cham och Canaan. Denna mark- 

 vardiga folkrace, fran hvilken alia de tre egenlligen 

 monotheisliska religioner som finnas, hafva iitgall, 

 ar ursprunglig fran den slora , Uga slatlen mellan 

 persiska hoglandet och roda hafvet , men har derifran 

 ulbredt sig vidare. Den ulmarker sig synnerligen 

 genom silt sprak med 2-stafvio;a ordrotter, beslaende 

 af 3 beslamda consonanler med variabia vokaler. 

 Alia andra sprak iitgA yllerst fran enslafviga grund- 

 ord, hvaraf sedan, i de flesia fall, Iva eller fler- 

 stafviga ord harleda sig. Denna race delar sig efler 

 spraket och landerna i foljande hufvudafdelningar. 



1:0 Norra eller Arama?iska grenen, har uf- 

 gjorls af Syrier och Chaldicer, hvilkas sprak bloll 

 voro obetydligl skilda dialekler. De sednare bodde 

 i Mesopotamien och voro hufvudfolket i Babylon. 



