59 



Sasori) bekanl ar oiJIadcs Ashonorni och aridra velen- 

 skaper bland decn. Invanarne i Cappadocien, afven 

 norr orn Taurus, anda mot svarla hafvet, kallades af 

 Grekernc Leuco-Syrier, och voro ulan tvifvel ett 

 syriskt folk. Afven Lydierna voro enligt Herodot 

 en coloni fran Babylon och sannolikl Semiler, afven- 

 som de i Taurus boende Solymi. Om Babyloni- 

 erna hafva manga gissningar varit. Man har ansett 

 dem for Slaver eller Perser, mest i aniedning af 

 deras konungars, for Semlliska spraken framraande 

 namn (I. ex. Nebucadnezar). Men om afven konun- 

 garne varit Medier, som ar Iroligl, sa var dock folk- 

 massan Semitisk, hvilket tydligen synes af manga 

 slallen i Bibein; t. ex. all Judarne, efter 70 Srs fan- 

 genskap, vid aterkomsten talade Chaldeiska sprakel, 

 som foga afviker fran det Ebreiska, hvilket fran den 

 tiden ar utdodt sasom talsprak. 



Alia dessa (Syriska och Chaldeiska) folk hafva 

 langesedan forsvunnit, eller genom inverkan af Perser, 

 Turkar, och i synnerhet Araber, forlorat sina spr^k, 

 med undantag af nagra sma christna samhallen, till- 

 hopa knappt 30,000 personer, som bo i Kurdistan 

 kring Mosul och vid sjoarne Van och Urmiah. De 

 kallas Chaldeer, tala annu ett sprSk som liknar Chal- 

 deiskan och aro afkomlingar af de syriske christne, 

 (Nestorianerne) som utvandrade sedan de blifvit for- 

 klarade for kattare. De anse sina forfader vara 

 komne fran Babylonien och likna ej de Judar, som 

 bosatt sig i samma land. [Enligt Niebuhh talas syriskan 

 vid Edessa]. 



2:0 Canaaniter och Ebreer: "2:ne skilda folk, 

 som talat samma sprak". [Naturligtvis, emedan, 

 Abrahams slagt som flyltade fran Chaldeen till Canaan 

 anlog dialekten hos det ganska narslagtade folk, bland 

 hvilka de nedsatte sig]. Delia sprak afvek foga fran 

 chaldeiskan, [kanske mest deruli , alt det var aldre]. 



