170 



Dendro- "" Lairksnaye lemnai' (igur al" Dcndiocolaples tri- 

 "^^ '^ ^*' angularis Lafr. i Guer. Mag. 1843, pi. 32; af !). 

 perrotii fr. Columbia ibd. 1844, pi. 154, samf bc- 

 skrifning i R. Z. 1844. 

 Upujia. Strickland afhandlar affiniteterna af Upnpa och 



Irrisor uli Ann. Nat. Hist. XH, 239; — Institut 1844, 

 ()7 (ur Brit. Ass. 1843). Han anser dessa bada genera 

 sins emellan narslagtade, oaktadt fotternas betydliga 

 olikhet. De ulnnarka sig genom: kort tunga, langt 

 nabb med solida, plana kakar och culmen af bada 

 mot spetsen "sulcatum". Vingarne aro lika, boet 

 lagges i ihaliga trad. Mera ovisst ar det, till hvilka 

 andra former de narma sig. Str. finner hos dem lik- 

 heter med Epimachus, Merops, Lamprotornis och 

 Corvus. — Lafresnaye finner Upupa vara narslagtad 

 med Alauda, sasom en "Oiseau marcheur," R. Z. 1844, 

 169. — Sedan MiiLLER upptackt, att en stor del andra 

 Oscines sakna sangapparat, bli dessa classificationer 

 af Upupa mindre osannolika. I anseende till vin- 

 garnes bildning sf§r Upupa midt emellan Picus och 

 Sangfoglarna och kan lika val sattas jemfe hvilken- 

 dera som heist. Folterne likna mera dem af Oscines. 



Cypeius. COCCYGES. — Om Cypselus se f6rut,sid. 161, 



vid Hirundo. — Boet af Collocalia esculenta omtalas 

 i Vet. Ac. Ofv. 1845, p. 166. 



Steatornis. Om Stcatomis caripensis lemnade N. Funck 



underrattelser i Bull, de Brux. 1844, H, 371. Efter 

 Humboldt hade ingen Naturforskare varit i den be- 

 ryktade Guacharo-halan vid Caripe forr . an Funk, 

 som besokte den under en resa genom Cumana och 

 uppeholl sig lange pa slallet. Hannen ar graaktig; 

 honan sages vara af en "couleur de bois d'Acajou clair.'* 

 Yngre hannar likna honorna. Forf. meddelar nagra 



