203 



Ichtliyolo^i. 



Inom fiskklassen foregar nu en fullslandig om- 

 stopning af systemaliken, grundad pa en noggrannare 

 kannedom om dessa djurs hela yttre och inre bygg- 

 nad. Vi hafva i de forra arsberattelserna meddelal 

 resultaterne af Agassiz forskningar och den indelning 

 afclassen, som han gjort efter fjallens beskaffenhet. 

 Denna ar visserligen genialisk och skall alltid blifva 

 af stort varde for bestammandet af de fossila arterna, 

 af hvilka man oftast blott har ytan att halla sig till, 

 men den framstSr ej sasom naturenlig da de kanda 

 lefvande formerna derefler rangeras, och i synnerhet 

 visar den sig genasl vara bristfallig vid ordnandel 

 af de nu talrikaste: Cycloi'derne och Ctenoidernej ty 

 en stor del sammanhorande arter blifva derigenom 

 Atskilde i olika classer t. ex. Pleuronectae L., 

 hvaraf en del hafva hela, en del pectinerade fjallj 

 Percoi'der ne, der detsamma inlraffar, o. s. v. 

 Dessa ordningarne kunna ej bibehallas. En helt annan 

 vag har Joh. MQi.lkr gait, som sedan m^nga Ar till- 

 baka sysselsalt sig med fiskarnes anatomi, och till 

 en stor del bekantgjort sina undersokningar uti sitt 

 masterliga arbete: Anatomic der Myxinoi'den, som blif- 

 vit i korthet omnamndt i de forra arsberattelserna, 

 och hvaraf nu sista delen ulkommit i Berl. Abh. 

 1843 (tryckt 1845). Vi forbiga har delta arbete, 

 som innefattar en utforlig anatomi ofver en stor del 

 af fiskclassen, men hvars hufvudsakliga tendens ar 

 physiologisk, for att,urandra afhandlingar af MiiLLER, 

 meddela ett utdrag af de resultater han funnit^ som 

 mera hafva afseende pa den egentliga Zoografien, 

 eller systemaliska framstallningen af djurformerna. De 

 afhandlingar som har kunna komma i fraga finnas 



