209 



har ofta spiralvalvler liksom hos Squali. I alia clessa 

 hanseenden narma sig de egentlige Ganoiderne till 

 Plagiostomerne, men de aflagsna sig fran dem genom 

 synnerverne, som korsa sig liksom hos andra fiskar 

 (Jamf. p. 221 lin. 4), och genom nasborrarne, som 

 aro dubbla. — Bukfenorna aro alllid abdominala. 



Efter alia dessa forandringar i det, som forut 

 varit antaget, framstaller MiiLLER pa foljande salt den 

 systematiska anordningen af fisk-classen, hvarvid dock 

 alia de foljande 6 afdelningarne benamnas "Unter- 

 classen"; vi skulle tro alt de ratteligen utgora hvad 

 man kallar Ordines. 



1. Teleostei (svarande mot de vanligen antagna Pisces 

 ossei). Dit hora foljande: 



a) Acanthopterygii Miill. om hvilka forut talades 

 (se sid. 204). 



I)) Anacanthini iVIiill. = Malacopterygii thoracici och 

 en del af apodes, hvilka alia sakna luftgang 

 fran simblasan och hard strale i bukfenan. Hit 

 komma alltsa blott familjerna: Pleuronectae, 

 Gadini och Ophidini. (Discoboli aro forut vi- 

 sade tillhora Acanthopterygii). 



c) Pharyngognathi MiiLL. med forenta undre ossa 

 pharyngea och utan luftgang fran simblasan,- 

 dels med, dels utan taggstralarj se nyss forut. 



d) Physostomi MiiLL. = de forut uppraknade egent- 

 W^Q Malac. Abdominales (Fam. 1 — 11) samt An- 

 guillares af Malac. apodes; alia med Iuftg5ng> 

 fr§n simblasan. 



e) Plectognathi Guv. 

 f^ Lophobranchi Cuv. 



2. Dipnoi (blott Lepidosiren), med lunga och galar 

 lillhopa. Utforsgang maste nodvandigt finnas fran 

 den till lunga forvandlade simblasan. 



Arsb. i Zool 1843—7844 af SnndevaU ^^ 



